Az agrártámogatások és a gabonaágazat jövedelmének összehasonlítása
DOI:
https://doi.org/10.18531/Studia.Mundi.2020.07.02.31-39Kulcsszavak:
Területalapú támogatás, Támogatás-maximalizálás, Jövedelem, Hozam, BértáblaAbsztrakt
Az agrártámogatások sokszínűsége választási lehetőséget ad a termelők számára, hogy ökológiai, - ökonómiai vagy kombinált gazdálkodási módot alkalmazzanak a gazdaságban. A területalapú támogatások szakmai értelmezése tág keretek között valósulhat meg. Lehetőség adódik a kiemelt jogcímek lehívására is támogatás-maximalizálás céljából, mellőzve az intenzív termelést. A tanulmányomban a kiegészítő jogcímek, a termelési jövedelmek és a bértábla egyes elemei közötti szélsőségekre kívánok rámutatni.
Hivatkozások
Ökológiai gazdálkodás kézikönyv (2015)
Balázs V. (2019): NAK- EK Roadshow- A termeléshez kötött támogatások módosításai
FAO (2009): How to Feed the World 2050? High-level Expert Forum, Rome, 12-13 October 2009
Glatz F. (2008): Új vidékpolitika. Budapest, MTA Társadalomkutató Központ
KSH (2019): Statisztikai tükör, 2019. február 15.
Oláh E. – Vári A. (2011): Támogatási jogcímek. In: Csirke I. (szerk): Agrártámogatások 2011. Budapest, Mezőgazda Kiadó, 91-191. p.,
Pepó P. – Győri Z. (1997): A minőségi búzatermesztés meghatározó tényezői. Gyak. Agrof. VIII. (10.). 11-14 p.
Peterson W. F. (2009): A Billion Dollars a Day: The Economics and Politics of Agricultural Subsidies. 1st edition. Wiley-Blackwell, Hoboken, NJ
Rosen S. – Meade B. – Murray A. (2015): International food security assessment, 2015-2025. GFA-26, U.S. Department of Agriculture, Economic Research Service, June 2015
Swinnen J. F. M. (2009): On the Future of Direct Payments. Paper presented at the BEPA Workshop. February 26. 2009, European Commission, Brussels
Székelyhidi T. et al. (2003): Alternatív vidéki vállalkozások szervezése. Budapest, Szaktudás Kiadó Ház Rt.
Törőné Dunay A. (2012): Az EU agrártámogatási rendszerének változásai és a csatlakozás hatása a mezőgazdasági vállalkozásokra. Budapest, Agroinform Kiadó és Nyomda Kft..
Vásáry M. (2008): Az agrártámogatási rendszer adaptációja (A közvetlen támogatások implementációjának egyes összefüggései). Budapest, Agroinform Kiadó és Nyomda Kft.
Winters L. (1998): A mezőgazdasági támogatás úgynevezett „nem gazdasági” célkitűzései. In: Fertő I. – Éder T. (szerk): Az agrárpolitika gazdaságtana. Budapest, Századvég Kiadó, 113-149. p.
Felhasznált jogszabályok:
A. 2007. évi XVII. törvény a mezőgazdasági, agrár-vidékfejlesztési, valamint halászati támogatásokhoz és egyéb intézkedésekhez kapcsolódó eljárás egyes kérdéseiről
B. 9/2015. (III. 13.) FM rendelet a termeléshez kötött közvetlen támogatások igénybevételének szabályairól
C. 9/2019. (IV. 1.) AM rendelet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból finanszírozott egyes támogatások 2019. évi igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról
D. 10/2015. (III. 13.) FM rendelet az éghajlat és környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra nyújtandó támogatás igénybevételének szabályairól
E. 10/2019. (IV. 1.) AM rendelet az Európai Mezőgazdasági Garancia Alapból, valamint a központi költségvetésből finanszírozott egyes támogatások igénybevételével kapcsolatos eljárási szabályokról szóló miniszteri rendeletek módosításáról
F. 31/2018. (X. 15.) AM rendelet az agrártámogatások 2018. évi mértékének megállapításáról
G. 61/2009. (V. 14.) FVM rendelet az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtott agrár-környezetgazdálkodási támogatások igénybevételének részletes feltételeiről
H. 272/2014. (XI. 5.) Korm. rendelet a 2014-2020 programozási időszakban az egyes európai uniós alapokból származó támogatások felhasználásának rendjéről
Letöltések
Megjelent
Folyóirat szám
Rovat
License
Copyright (c) 2020 Lipcsei József
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
This work is licensed under a Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).