The examination of social capital in hungarian rural communities: the case of Bátya village
DOI:
https://doi.org/10.18531/Studia.Mundi.2018.05.03.102-112Keywords:
social capital, cooperation, general trust, strategic trust, sustainable developmentAbstract
The term ‘social capital’ was first used in the international literature in the beginning of the 20th century by Lyda Judson Hanifan, but it became widely known only in the 1990s and there is still no consensus on how to measure it. In the beginning of the paper a short review can be found concerning the different approaches, definitions and functions of social capital. Then an example for measuring method is presented through a Hungarian case study. In this part, some fundamental social characteristics of the population of Bátya village are examined.
References
Áldorfai, Gy. – Czabadai, L. – Topa, Z. (2016): A methodology for the foundation of a CLLD programme. In: L. Mura, M. Bumbalová, M. Gubáňová (eds.) (2016): Sustainability of Rural Areas in Practice Conference, 2015.12.03-2015.12.04. Nitra: Slovak University of Agriculture, pp. 103-110.
Bourdieu, P. (1986): The forms of capital. In: Angelus, R. (eds.) (1997): A társadalmi rétegződés komponensei. Új Mandátum, Budapest, Hungary, pp. 156-177.
Coleman, J.S. (1988): Social Capital in the Creation of Human Capital. In: The American Journal of Sociology, 94 (Supplement), pp. 95-120.
Fukuyama, F. (2002): Social Capital and Development: The Coming Agenda. In: SAIS Review, 22 (1), pp. 23-37.
Fukuyama, F. (2001): Social capital, civil society and development. In: Third World Quaterly, 22 (1), pp. 7-20.
Fukuyama, F. (1995): Social Capital and the Global Economy: A Redrawn Map of the World. In: Foreign Affairs, 74 (5), pp. 89-103.
Füzér, K. – Gerő, M. – Sik, E. – Zongor, G. (2005): A társadalmi tőke növelésének lehetőségei fejlesztéspolitikai eszközökkel. Fejlesztéspolitika társadalmi hatásai 4. TÁRKI, Budapest.
Gerencsér, I. – Áldorfai, Gy. (2017): Közösségi szerepvállalás helyi fejlesztési stratégia kialakításában. In: Studia Mundi – Economica, 4 (1), pp. 26-34.
Gurstein, M. (2014): Smart Cities vs. Smart Communities: Empowering Citizens not Market Economics. In: Gurstein's Community Informatics, 10(3), n.p.
Havasi, V. (2009): Az értékrend és az életminőség összefüggései. PhD thesis, Debreceni Egyetem, Közgazdaságtudományi Doktori Iskola, Debrecen.
Kis, K. (2006a): A társadalmi tőke, mint a társadalmi és gazdasági folyamatokat befolyásoló erőforrás. In: Agrártudományi Közlemények, 2006/20. különszám, pp. 69-73.
Kis, K. (2006b): Partnerség és társadalmi tőke a vidékfejlesztésben. In: Parola, (2-3), pp. 28-31.
Kulcsár, L. (2006): A vidékfejlesztés alapjai. Szent István University, Gödöllő.
Kuti, É. (1996): A nonprofit szervezetek szerepe a kilencvenes évek magyar társadalmában és gazdaságában (The role of non-profit organizations in the society and economy of Hungary in the 1990s). Közgazdasági Szemle, 1996/1, pp. 18-30.
Lee, J. - Árnason, A. – Nightingale, A. – Shucksmith, M. (2005): Networking: Social Capital and Identities in European Rural Development. In: Sociologia Ruralis, 45 (4), pp. 269-283.
Nárai, M. (2008): A nonprofit szervezetek helye és szerepe a helyi társadalmak életében – A nyugat-dunántúli nonprofit szektor helyzetfeltárása (The role of nonprofit organizations in local societies). ELTE Szociológiai Doktori Iskola, Budapest.
Nárai, M. (2004): A civil szervezetek szerepe és jelentősége az egyének, közösségek, illetve a társadalom számára. Education, 2004/4, pp. 616-634.
Oláh, I. – Nagy, A. – Ökrös, I. (2012): The role of local communities in the local economic development. Annals of the Polish Association of Agricultural and Agribusiness Economists, 14 (6), pp. 196-199.
Putnam, R. (2000): Bowling Alone. The Collapse and Revival of American Community. Simon & Schuster, New York, 541p.
Putnam, R. D. (1995): Bowling Alone: America's Declining Social Capital. In: Journal of Democracy, 6 (1), pp. 65-78.
Putnam, R. D. (1993): The Prosperous Community: Social Capital and Public Life. In: The American Prospect, 13 (4), pp. 35-42.
Skrabski, Á. – Kopp, M. (2008): A bizalom, mint a társadalmi tőke központi jellemzője. In: Vigilia, 73 (10), pp. 722-730.
Reisinger A. (2012): Civil/nonprofit szervezetek a kohéziós politikában – elméleti alapok (Civil/non-profit organisations in the cohesion policy – theoretical background). Tér és társadalom, 26(1), pp. 41-65.
Ritter, K. (2014): Potential of the Social Economy in Development Policites – The Case of Africa. In: Gy. I. Neszmélyi (ed.) (2014): Socio-Economic and Regional Processes in the Developing Countries, pp. 176-186.
Stratigea, A. (2012): The concept of ‘smart cities’. Towards community development? In: NETCOM, 26 (3-4), pp. 375-388.
Szakál, Gy. (2004): A társadalmi tőke hatása az oktatásra, egészségre és a civil szférára. In: Szakál, Gy. – Gergely, A. (szerk.): Társadalmi tőke, karrieresélyek, viselkedésminták. MTA, Budapest, pp. 6-20.
Tóth, T. – Jóna, Gy. (2012): Concepts of the Territorial Capital. In: SELYE ESTUDIES, pp. 1-15. At: http://selyeuni.sk/gtk/e-studies/en.html Downloaded: 19.08.2017.
Tóth, T. – Káposzta, J. (2013): Tervezési módszerek és eljárások a vidékfejlesztésben. Debreceni Egyetem Gazdálkodástudományok Centruma, Debrecen.
Other sources
Civil Szervezetek Névjegyzéke, 2017
Hungarian Central Statistical Office (HCSO) – Census, 2011
Hungarian Central Statistical Office (HCSO) – TSTAR, 2015
Downloads
Published
Issue
Section
License
Copyright (c) 2018 Kassai Zsuzsanna
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
This work is licensed under a Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).