Az angliai és a magyarországi földminősítési módozatok és földárak összehasonlító elemzése
DOI:
https://doi.org/10.18531/Studia.Mundi.2017.04.03.67-77Schlagwörter:
földminősítés, földértékelés, földár, közgazdasági tényezők, aranykoronaAbstract
A téma aktualitását a termőföld kitüntetett helyzete és a földértékelés reformjának megoldatlansága adja. A földértékelésnek az egyik oldala a természeti viszonyokat kifejező talajértékszám (termőhelyi értékszám), a másik pedig a közgazdasági tényezőket kifejező értékszám. E kettő együttesen fejezi ki a föld valós értékét. A földértékelésre vonatkozóan továbbra sincs egységesen alkalmazott módszer használatban az Európai Unióban, értékelési mód és cél szerint különbözik. Ez többek között problémát jelent a termőföld közgazdasági értékének és árának meghatározásában is. Kutatásunk során vizsgáltuk a Magyarországon és Angliában alkalmazott földértékelési módszert, melynek hasonlósága abban rejlik, hogy mindkettő figyelembe veszi az ökológiai és ökonómiai tényezők hatásait is. Véleményünk szerint az angliai eljárások bizonyos elemei (rugalmasság vizsgálata) hasznosak lehetnek a hazai föld értékelési rendszer korszerűsítése során.
Literaturhinweise
Avery, B W – Bascomb, C L (Ed) (1982): Soil Survey Laboratory Methods. Soil Survey Technical Monograph No.6., 25 p.
Beek, K. J. - Bennema, J. (1972): Land evaluation for agricultural land use planning: an ecological methodology. – Department of Soil Science and Geology, Agricultural University, Wageningen. 72 p.
Dömsödi J. (2000): Gazdaságfejlesztés a XIX. századi földértékeléssel? http://www.fomi.hu/Internet/magyar/szaklap/2000/08/6.htm
Fórizsné – Máté F. – Stefanovits P. (1971): Talajbonitáció – földértékelés. – Az MTA Agrártudományi Osztályának Közleményei 30. (3) 359-378.p.
Gaál Z. – Máté F. – Tóth G. – Vass J. (2003): Az NKFP támogatásával készülő D–e- Meter környezeti földminősítő rendszer az Európai Unió mezőgazdasági és vidékfejlesztési stratégiájának tükrében. Agrárgazdaság, vidékfejlesztés és agrárinformatika az évezred küszöbén (AVA) konferencia. Debrecen [CD:/pdf/D157 - 3, 6-7 p.]
Góczán L. (1980): Mezőgazdasági területek agroökogeográfiai kutatása, tipizálása és értékelése. Földrajzi Tanulmányok (18). Budapest: Akadémiai Kiadó, 126 p.
Hodgson J. M. (Ed) (1976): Soil Survey Field Handbook. Soil Survey Technical Monograph No.5., 20 p.
Káposzta J. (2016): Regionális összefüggések a vidékgazdaság fejlesztésében. Studia Mundi - Economica 3:(1) p 55. ISSN 2415-9395
Fórizsné – Máté F. – Stefanovits P. (1971): Talajbonitáció – földértékelés. – Az MTA Agrártudományi Osztályának Közleményei 30. (3) 359-378.p
Kapronczai I. (2016): A magyar agrárgazdaság helyzete napjainkban - kockázatok és lehetőségek. Gazdálkodás, 2016. 5. 60. évfolyam HU ISSN 0046-5518 382.
Kerkápoly K. (1873): A földadó szabályozása. Törvényjavaslat, indoklás és a katasteri míveletek folyamának és idő-tartamának előtűnése. Kerkápoly Károly m. kir. pénzügyminiszter által a Képviselő Ház eléterjesztett hivatalos okmányok. Buda-Pest: Kiadja Ráth Mór, 74 p.
Laczkó A. (2005): A mezőgazdasági termelés tervezésének és szervezésének alapjai. [Magyar Agrárkamara - Szakmai Füzetek (6)] Budapest: Szaktudás Kiadó Ház, 69 p.
Lóczy D. (2002): Tájértékelés, földértékelés. Budapest-Pécs: Dialóg Campus Kiadó, 61.p., 109-118, 202-210, 221 p.
Magda R. (1999): A földhasználat alternatívái. Doktori értekezés. Gödöllő, 34 p.
Magda R. – Szűcs I. (2002): Új irányzatok a fölhasznosításban. Budapest: Agroinform Kiadó, 35, 48-51 p.
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food (1966): Agricultural Land Classification, Technical Report No. 11. Agricultural Land Service, 10 p.
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food (1976): Agricultural Land Classification of England and Wales: the Definition and Identification of Sub-grades within Grade 3, Technical Report No. 11/1., 15 p.
Ministry of Agriculture, Fisheries and Food (1988): Agricultural Land Classification, Technical Report No. 11. Agricultural Land Service, pp. 1-25.
Naárné T. Zs. (2009): A termőföld közgazdasági értéke és piaci ára. Budapest, Agroinform Kiadó. 186 p. ISBN: 978-963-502-816-0
Orlovits Zs. (szerk.) (2008): Földjog. Egyetemi jegyzet. Gödöllő: SZIE GTK. 96-110 p.
Pécsi M. (1979): A földrajzi környezet új szemléletű értelmezése és értékelése. Földrajzi Közlemények 27 (103) 1-3, 17-27 p
Sipos A. – Szűcs I. (1992): A mezőgazdasági termőföld komplex értékelése. – Közgazdasági Szemle 39. (12) 1144-1153 p.
Szigethy L. - Fésű É. (2003): Zalai gazdálkodás – Zalai földérték. Keszthely: Földminősítés és földhasználati információ Konferencia. 330-331, 338 p.
Szűcs I. – Naárné T. ZS.: (2005): A földértékelés vagyoni és hitelfedezeti szempontból. Debrecen: Agrárgazdaság, Vidékfejlesztés és Agrárinformatika Konferencia. [CD kiadvány: www.agr.unideb.hu/events/ava2/absztrakt/212.doc]
Szűcs I. (1998): A föld ára és bére. Budapest: Agroinform Kiadó, 10-12, 48-144, 152- 155 p.
Vinogradov Sz. (2010): Szántóföldek komplex közgazdasági értékelése Magyarországon. Doktori értekezés. Szent István Egyetem. Gazdálkodás és Szervezéstudományok Doktori Iskola. 151.p.
RICS adatok (www. rics.org) (letöltve: 2016. 08. 26.)
https://dairy.ahdb.org.uk/market-information/farm-expenses/land-prices/land-prices-rics/#.WANDTGNllsM (letöltve: 2016. 08. 23.)
Központi Statisztikai Hivatal (2016) https://www.ksh.hu/ (letöltve: 2016. 08. 25.)
Downloads
Veröffentlicht
Ausgabe
Rubrik
Lizenz
Copyright (c) 2017 Naárné Tóth Zsuzsanna, Varga Júlia
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
Dieses Werk steht unter der Lizenz Creative Commons Namensnennung - Nicht-kommerziell - Keine Bearbeitungen 4.0 International.
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).