Képzés és Gyakorlat : Neveléstudományi folyóirat
ISSN 2064-4027 (Online) A MATE Neveléstudományi Intézetének és a Soproni Egyetem Benedek Elek Pedagógiai Karának neveléstudományi folyóirata. Alapítva a Kaposvári Egyetem Csokonai Vitéz Mihály Pedagógiai Főiskolai Karán 2003-ban.
A mesterséges intelligencia tanulástámogató lehetőségei a diszlexiás felnőttek olvasási nehézségeinek enyhítésében
Tanulmányunkban egy olyan, mesterséges intelligencián (MI) alapuló technológiai eszköztárt mutatunk be, amely hatékonyan támogatja az olvasási nehézségekkel küzdő felnőttek szövegértési és feldolgozási készségeinek kompenzációját. Kutatásunkban olyan MI-alapú digitális alkalmazásokat azonosítottunk és vizsgáltunk, amelyek célzottan támogatják a diszlexiás egyének olvasástechnikai készségeinek fejlesztését, valamint információfeldolgozási stratégiáinak kibővítését. Az alkalmazások kiválasztásának szempontjai voltak: (1) magyar nyelvű funkcionalitás és felhasználói felület, (2) vizuális áttekinthetőség, egyszerű kezelhetőség, (3) a kontrasztérzékeléshez és a tipográfiai igényekhez való adaptálhatóság, (4) illetve a nyílt hozzáférhetőség, lehetőség szerint térítésmentes használat. A mesterséges intelligencia etikai és pedagógiai szempontból is kihívásokat hordozó technológia, ezért elengedhetetlen annak kritikai vizsgálata is. Tanulmányunk célja, hogy az MI nyújtotta lehetőségeket a tanulási zavarokkal élő személyek támogatási rendszerébe integrálva, holisztikus, egyénre szabott, önismereten alapuló szemléletben értékelje, és ennek segítségével járuljon hozzá az inkluzív felsőoktatási gyakorlatok fejlesztéséhez.
Derechos de autor 2025 Szili Katalin, Burján Zsófia https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A fenntartható közgazdaságtan oktatási integrációja
„Aligha vitatható, hogy az elmúlt negyedszázad gazdasági, közgazdasági, gazdaságpolitikai, szociológiai kutatásainak kiemelt fókusza a fenntarthatóság.” (p. 7.) – indítja előszavával a Fenntartható közgazdaságtan című oktatói kézikönyvet a Budapesti Metropolitan Egyetem korábbi Rektora, Prof. Dr. Kocziszky György. [4] Hosszú út vezetett azonban eddig a közgazdasági gondolkodásban. A fenntarthatóság központi szerepének erősödése a neoklasszikus iskola piac- és növekedésközpontú szemléletétől először a környezetgazdaságtanig vezetett, amely már figyelembe vette a természeti erőforrások szerepét és a negatív externáliák kezelését. Majd az 1980-as évektől az ökológiai közgazdaságtan paradigmaváltást hozott azzal, hogy a gazdaságot az ökoszisztéma alrendszereként írta le, hangsúlyozva a bioszférával való kölcsönös függést és a gazdasági növekedés természetes korlátait. A heterodox iskolák, mint az intézményi közgazdaságtan vagy akár a feminista közgazdaságtan és a nemnövekedés irányzata kibővítették a diskurzust a társadalmi igazságosság, a hatalmi viszonyok és a jól-lét alternatív mérőszámai felé. Az új fenntartható közgazdaságtan pedig az emberi kapcsolatok, a tudás és a közjó szerepének hangsúlyozásával multidiszciplináris, gyakorlatorientált megközelítést képvisel.
Derechos de autor 2025 Farkas Sára https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The impact of sudden changes on the professional development and learning of kindergarten teachers
From a policy perspective, the Hungarian public education system has entered a new phase of digital strategy implementation, which includes the integration of AI tools and platforms in pedagogical and managerial processes. While these initiatives offer opportunities for innovation, they also challenge traditional notions of pedagogical autonomy, experiential knowledge, and teacher agency. Preschool teachers must now navigate a landscape in which continuous learning is not only encouraged but implicitly demanded by systemic digitalization. This research seeks to explore how kindergarten teachers internalize and respond to these pressures. What are their primary responses to the integration of artificial intelligence? How do they transform their learning behaviors and collaborative practices in this changing environment? Using a qualitative methodology, the study aims to provide a more nuanced picture of the intersection of technology, professional identity, and learning culture in the learning process of preschool teachers. The study presents the main findings of the focus group discussions. It then interprets the results in light of relevant theoretical perspectives and concludes with conclusions on future research directions.
Derechos de autor 2025 Lantos Tünde https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A nem-kognitív készségek növekvő szerepe a társadalmi és szakmai érvényesülésben
A nem-kognitív készségek fogalmát elsősorban a Big Five személyiségmodell és a szociális kompetencia keretein belül vizsgáltuk. A nem-kognitív készségek - mint például a lelkiismeretesség, az elfogadhatóság, az érzelmi stabilitás, a nyitottság és az extraverzió - alapvető fontosságúak a személyes és szakmai sikerhez. Ezek a készségek egyre fontosabbá válnak a 21. századi munkaerőpiacon, ahol egyre több az együttműködést, kreativitást és kommunikációt igénylő feladat. Az olyan szervezetek, mint az OECD és a Világgazdasági Fórum közelmúltbeli tanulmányai és jelentései rávilágítanak arra, hogy világszerte szükség van a nem-kognitív készségek fejlesztésére. Az oktatási rendszereket arra ösztönzik, hogy hangsúlyozzák ezeket a készségeket, hogy jobban felkészítsék a diákokat a modern munkaerőpiacokon az összetett problémamegoldásra és a csapatmunkára. A kutatók hangsúlyozzák az iskolák kritikus szerepét e készségek fejlesztésében, amelyek erős előrejelzői a tanulmányi és szakmai sikereknek egyaránt.
Derechos de autor 2025 Ribní Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A pedagógusképzés első évfolyamos hallgatóinak zenei közlésszintje és zenei előzményeik összefüggései
A tanulmány a pedagógusképzés első évfolyamán tanuló hallgatók zenei alapkompetenciáit vizsgálta, különös tekintettel a zenei közlés fejlettségére és annak kapcsolatára a korábbi hangszeres tanulmányokkal, kórusénekléssel és zenei attitűdökkel. Az adatfelvételben (N = 155) óvodapedagógia, tanító és csecsemő- és kisgyermeknevelő szakos hallgató vett részt. Erős (1993) zenei alaptesztjének elemeit alkalmazva a hallgatók a teljesítményük alapján átlagosan 67%-ot értek el, amely a kialakuló képesség szintjének felel meg. A korábbi hangszeres tanulmányok és a kórusban való részvétel mérsékelt, de pozitív korrelációt mutatott a zenei közlés fejlettségével. Eredményeink azt is mutatták, hogy a hallgatók a zenei kreativitást és a jó hallást tartják szakmai szempontból legfontosabbnak, míg a kóruséneklést kevésbé tartják relevánsnak. A vizsgálat rávilágít a pedagógusképzésben résztvevők heterogén zenei hátterére és fejlesztendő zenei kompetenciáira. A tanulmány javaslatokat fogalmaz meg célzott, szakra szabott fejlesztési modulok és élményalapú közösségi zenei programok beépítésére a képzésekbe.
Derechos de autor 2025 Nagyné Árgány Brigitta, Márfi Rita, Szabó Norbert https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Dobbantó programban részt vevő tanulók iskolai motivációjának háttértényezői
A tanulmány fókuszában a szakképzésben tanuló, lemorzsolódással veszélyeztetett diákok iskolai motivációjának háttértényezői állnak. A szerző a Dobbantó programban és Műhelyiskolai osztályokban tanító pedagógusokkal készített fókuszcsoportos interjúk alapján vizsgálja családi környezet, a tanulási miliő és a kortárs közeg hatásait. Az eredmények szerint a tanulók motiváltságában minőségi hullámzás figyelhető meg: a szülői apátia, a negatív iskolai stigma és az osztályközösség rivalizáló dinamikája gyakran gátló tényezőként jelennek meg. A pozitív hatásokat leginkább a stabil családi háttér és az elismerés iránti igény táplálja. Az oktatók eredményesnek tartják az egyéni fejlesztési tervek mentén történő tanulásszervezést, a gyakorlatközpontú oktatást és a pedagógusi dicséret motiváló erejét. A kutatás rávilágít arra, hogy a tanulói motiváció növelésének kulcsa a környezeti minták tudatos pedagógiai befolyásolása.
Derechos de autor 2025 Kopecskó-Hodosi Zsófia https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mentorok Mentorálása a Tanítsunk Magyarországért! Program „szupervíziós” Egyetemi kurzusain
Vizsgálatunk fókuszában az országos Tanítsunk Magyarországért! (TM) mentorprogram egy egyetemének hallgatói állnak. A mentorálás mint humán szolgáltatás számos formában és módon megvalósulhat. Elemzésünk kitér a TM program mentorálási gyakorlatainak tipizálására. Tanulmányunkban úgy érvelünk, hogy mentorálásként értelmezhetjük a programban megvalósuló mentori szupervíziót, aminek keretében a program egyetemista mentorai egyetemi oktatóktól kapnak támogatást, útmutatást. Arra keressük a választ, hogy a program mentorai milyen szerepeket tulajdonítanak szupervíziós oktatójuknak, miként értékelik a vele való kapcsolatukat és vajon milyen fejlesztési javaslatokat tesznek a szupervíziós kurzussal kapcsolatban. Elemzésünk egy komplex kutatás eredményeit mutatja be: hagyatkozunk kérdőíves vizsgálatunkra (N = 180, n = 50), ennek adatait kvalitatív stratégiával, mentorokkal készült félig-strukturált interjúk segítségével (n = 25) mélyítjük el. Eredményeink rávilágítanak, hogy a mentorálással kapcsolatos nehézségekkel a mentorok nem minden esetben a szupervíziós oktatóhoz fordulnak, viszont a szupervíziós oktatók fontosságát jelöli, hogy a mentorok az oktatót „védőhálóként” látják. Az oktatóval való kapcsolat feltárása megmutatja, hogy a szakmai segítségnyújtáson a TM szupervizorok funkciója túlmutat, emocionális szempontból is segítik a mentorokat. Elemzésünk a szupervíziós kurzusok fejlesztési lehetőségeire is kitér a mentori percepciók alapján. Kutatásunk újszerűségét az adja, hogy a programot elemző kutatások közül elsőként teszünk kísérletet a mentori szupervízió tudományos elemzésére. Eredményeink kiemelik a mentorok segítésének fontosságára az elemzett, és más mentorprogramokban is.
Derechos de autor 2025 Horváth Gergely, Varga Aranka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bepillantás a magyar és a görög óvodapedagógus-képzésbe
Jelen tanulmányban képet kaphatunk a Magyarországon és a Görögországban ma érvényben lévő óvodapedagógusképzés rendszeréről és néhány jellemzőjéről, az azt szabályozó központi dokumentumok, valamint egy-egy óvodapedagógus-képző intézmény mintatantervének vizsgálata alapján. A bemutatás során megismerhetők a képzések struktúrája és tantárgykínálata között lévő hasonlóságok és a különbségek. A pedagógusok képzésének áttekintése előtt érdemes a két ország korai oktatási szakaszára is megismertetni, hogy láthassuk azok felépítését és kapcsolódását a pedagógusképzéshez. A két országban folyó óvodapedagógus-képzés ismertetése a magyarországi MATE Kaposvári Campus óvodapedagógus szak nappali tagozat, valamint a Krétai Egyetem hasonló képzése [1] mintatantervének bemutatásával és elemzésével történik, azonban ezek mellett más releváns dokumentumokat is áttekintek. [1] preschool teacher training
Derechos de autor 2025 Szilvási-Bódis Zsuzsanna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
LEGO Duplo alkalmazásának hatása a STEM oktatásban 8–9 éves tanulók vízzel kapcsolatos fogalmi tudására
A STEM oktatás kisiskolás kortól történő bevezetése kiemelt jelentőségű, mivel ez egy érzékeny időszak a gyerekek tudomány iránti érdeklődésének és problémamegoldó képességének megalapozásában. A LEGO Duplo STEM oktatásban való alkalmazása lehetőséget kínál a természettudományos ismeretek tapasztalati tanulásban való elsajátítására egyaránt. Vizsgálatunk célja egy megbízható módszer kifejlesztése, illetve megtalálása a tanulók vízzel kapcsolatos komplex tudásában bekövetkező változások kimutatására. A kísérletben a tanulók egy csoportja LEGO Duplo készletet is használ az ismeretszerzés folyamtában. A vizsgálat módszeréül a szóasszociációs módszert választottuk. A mérés két lépésben zajlott. A pre-teszt után a kísérleti csoport LEGO foglalkozásokon vett részt, a kontrollcsoport pedig rajzórán foglalkozott a víz élő és élettelen világban betöltött szerepével. A foglalkozások után a pre-teszthez hasonló módon mértük a tanulók vízzel kapcsolatos tudásának változását (poszt-teszt). Az eredmények szerint a LEGO Duplóval tanulók vízzel kapcsolatos fogalmi tudása és tudásszerkezete a rajzolókkal szemben komplexebb struktúrát mutatott.
Derechos de autor 2025 Sütő Éva, Revákné Markóczi Ibolya https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A mentori tevékenység szerepe a pedagógusképzésben – egy konduktor-tanító szakos hallgatók körében végzett pilot-vizsgálat tanulságai
A mentor szerepe egy iskola életében egyértelműen kiemelkedő jelentőségű. Mivel a pályakezdő pedagógus pályán maradását döntően meghatározzák a kezdeti időszak tapasztalatai, nem lényegtelen tehát, hogy milyen színvonalon végezzük ezt a tevékenységet. A gyakorlóiskola a pedagógusképzésben az a terep, ahol a hallgatók a felsőoktatási intézményben elsajátított elméleteket a gyakorlatban megvalósítják. Mind az intézménynek, mind pedig az ott mentori szerepet betöltő tanároknak rendkívül nagy a jelentősége, hiszen a pályakezdő itt találkozik először „élesben” a pedagógus hivatással. E témakörben már megjelent szakirodalmi ismereteket felhasználva majd azokat továbbgondolva feltáró jellegű kutatásomban feltérképeztem a Semmelweis Egyetem Pető András Kar konduktor-tanító specializációs hallgatók külső gyakorlathoz kapcsolódó attitűdjeit, a mentori tevékenységről alkotott véleményüket, a mentor-hallgató közötti kapcsolat a gyakorlat sikerességére gyakorolt hatását, és a pályakezdő pályaszocializációját befolyásoló tényezőket. Megismertem a részükről megfogalmazott igényeket és a mentortól elvárt segítséget, támogatást.
Derechos de autor 2024 Perger Katalin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Outdoor módszer alkalmazása alsó tagozaton
A hatékony tanításhoz, tanulás-irányításhoz a tanítóknak változatos módszertani eszköztárral és hatalmas szakmai tudással kell rendelkezniük annak érdekében, hogy a tanórák hatékonyak legyenek. A kutatás célja annak vizsgálata volt, hogy a pedagógusok melyik oktatási módszereket részesítik előnyben; kutatási kérdéseink arra irányulnak, hogy a tanítók az indoor vagy az outdoor módszereket alkalmazzák szívesebben munkájuk során, valamint megkapják-e a megfelelő támogatást az innovatív módszerek alkalmazásához az iskolavezetéstől, a kollégáktól és a szülőktől. A kutatás során egyértelművé vált, hogy bár a szakirodalom sürgeti az élményalapú tanulás bevezetését, mely sokkal inkább illeszkedik napjaink fiataljainak igényeihez, a pedagógusok mind a mai napig a frontális, iskolán belüli oktatást alkalmazzák és helyezik előtérbe. A kutatás eredményei arra hívják fel a figyelmet, hogy meg kellene találni a módszer alkalmazásának lehetőségét a jelenleg kötött órarendi rendszerben annak érdekében, hogy a gyermekeknek több lehetősége legyen a saját tapasztalat által megszerzett tudásra.
Derechos de autor 2024 Bencéné Fekete Anikó Andrea https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az ének-zene tagozatos és a normál tanterv szerint tanulók éneklési képességének összehasonlító vizsgálata
A kutatás az éneklési képesség fejlődését vizsgálja ének-zene tagozatos, valamint normál tantervű, 6–13 éves tanulók körében. Az éneklési képesség vizsgálata egyéni tesztfelvétel formájában történt saját fejlesztésű mérőeszközzel. A mintát 160 ének-zene tagozatos és 476 nem ének-zene tagozatos, 1., 3., 5. és 7. évfolyamos tanuló alkotta. Az eredmények szerint az ének-zene tagozatos tanulóknak a normál tantervű oktatásban résztvevőkkel összehasonlítva valamennyi évfolyamon szignifikánsan fejlettebb az éneklési képessége. Az 1. és 3. évfolyam között mindkét oktatási formában szignifikáns mértékű a fejlődés. 3. és 5. évfolyam között nem mutatható ki további előrelépés, az 5. és 7. évfolyam között szignifikáns mértékű a visszafejlődés a nem ének-zene tagozatosok körében. Az ének-zene tagozaton megvalósuló több gyakorlási lehetőség az éneklési képesség általános fejlettsége terén nem eredményezi az éneklés gyorsabb ütemű, jelentősebb fejlődését. Azonban két fontos részkészség, a daléneklés és a hangminőség fejlődésére pozitív hatást gyakorol az ének-zene tagozatos képzés.
Derechos de autor 2024 Kovács Katalin, Józsa Krisztián, Szabó Norbert, Janurik Márta https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az online zeneoktatás és a zenetanári attitűd szülői megítélése
Számos hazai és nemzetközi tanulmány jelent meg a pandémia alatti oktatásról, annak hatékonyságáról, hiszen annak minden területe átkerült a digitális térbe. Nemcsak a tanítási és tanulási módszereknek, hanem a tanári hozzáállásoknak is változáson kellett átesni. Online adatfelvételünket szülők körében végeztünk, mely során egyrészt arra voltunk kíváncsiak, hogyan vélekednek a zeneoktatás hatékonyságának változásáról a világjárvány előtti és alatti időszakban, másrészt arra, hogy a vizsgálatunkban azonosított két zenetanári attitűd (1. rugalmas-megengedő, 2. tradicionális) mennyiben befolyásolja a zeneoktatás eredményességének, a gyermek motivációjának megítélését a szülők szerint.
Derechos de autor 2024 Józsa Gabriella, Váradi Judit https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2024 Váradi Judit https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Outdoor élménypedagógia a szociális kompetenciák fejlesztése érdekében
A tanulmány az outdoor élménypedagógiai módszert, valamint várható fejlesztő hatását mutatja be a szociális kompetenciák területén, egy konkrét pedagógiai kísérlet segítségével. A kísérlet során több módszert ötvöztünk (interjúk, kérdőívek, szociális kompetenciamérés, szociometria). A bemeneti mérések eredményeinek tükrében célként tűztük ki az érintett tanulók érzelmi intelligenciájának, együttműködési képességének, valamint kommunikációs készségeinek a fejlesztését egy nyolc alkalmas élménypedagógiai programsorozattal. Ennek hatásait újabb mérésekkel vizsgáltuk és megállapítottuk, hogy bár az osztályközösség jelentősen erősödött, a tanulók szociális kompetenciái a kezdeti állapothoz képest kismértékben indultak fejlődésnek.
Derechos de autor 2025 Csajka Edina https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A német kisegítő iskola kialakulása és fejlődése 1867 és 1918 között
A gyógypedagógia-történeti kutatások rámutatnak arra, hogy Magyarországon az enyhén értelmi fogyatékos gyerekek oktatása érdekében tett első erőfeszítések a 19–20. század fordulóján a leginkább modellnek tekintett német mintát követve jelentkeztek (pl. Gordosné, 2000; 2001). Ez teszi indokolttá az iskolareformok németországi mozzanatainak elemzését. Jelen tanulmány célja, hogy áttekintő közlemény keretein belül átfogó képet nyújtson a német kisegítő iskoláztatás kialakulásáról és fejlődésének első szakaszáról. A vizsgált időszak az első kisegítő iskola 1867-ben való létesítésétől a Német Császárság 1918-ban való megszűnéséig tartó időszakra fókuszál, figyelembe véve az intézményesülési folyamat 18. században kezdődő előzményeit. A kutatás a gyógypedagógia olyan területébe nyújt betekintést, ami jelenleg kevéssé vizsgált a magyar kutatási szcénában.
Derechos de autor 2023 Kovács Krisztina https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az elmúlt időszakban a diploma megszerzésének alapfeltétele volt a középfokú nyelvvizsga, azonban a jelenlegi szabályozás értelmében a felsőoktatásban a hallgatók ugyan tanulnak szakmai idegen nyelvet, de a nyelvvizsga megszerzése a kimenethez nem kötelező. Ennek megfelelően változnak az oktatás jogi szabályozói is. Kétségkívül igaz, hogy mára egyre fontosabbá válik a használható nyelvtudás, mint a tényleges dokumentum megléte, azonban valamiféle igazolásul szolgál legalább arra, hogy a vizsga időpontjában milyen szinten állt a vizsgázó. A bizonyítványok számából kirajzolható továbbá néhány trend is, mégpedig az általános hazai nyelvtudás iránti érdeklődés a leginkább érintett korosztály vonatkozásában, amely szintén képet ad a hazai helyzetről, különösen az oktatást szabályozó főbb jogi dokumentumok áttekintésének tükrében.
Derechos de autor 2023 Kopházi-Molnár Erzsébet, Zsámbok Zsuzsanna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A „szovjet minta” egyedi értelmezése az 1950-es évek óvodai nevelését meg-határozó dokumentumokban
Az alig kétszáz éves magyarországi óvodáztatás alakulási folyamatában 1948-tól egy átmeneti periódusról beszélhetünk, amikor is az ún. szocialista óvoda formálódott. Az egykori pártállam vezetősége által követelt új elveknek való megfelelés következménye lett az élet minden területét – így a nevelésügyet is – átható hiperközpontosított homogenizálásra törekvés a szovjet minta másolásával. E kutatás a hivatalos pártállami irányítás oldaláról vizsgálja az óvoda mint preszkoláris intézmény szerepét az épülő szocialista rendszer legitimációját segítő köznevelésben. A kutatási dimenziók orientálta forráskutatás során az óvodapolitikai dimenzió által kijelölt elsődleges források közül az óvodai nevelésre vonatkozó útmutatók is látótérbe kerültek. A szocialista blokk óvodáinak életét meghatározó első központi tartalmi szabályozók az 1950-es évek közepén kerültek kiadásra. A kutatás rávilágít az egységesítő törekvések mellett érvényesülő eltérő vonásokra két szocialista ország, Csehszlovákia és Magyarország vonatkozásában. A manifeszt és látens tartalmakra egyaránt fókuszáló komparatív elemzés eredményei megerősítik azt, hogy habár az ideológiailag vezérelt aktuál- és oktatáspolitikai döntések a szovjet minta elsődlegességét hangsúlyozták, mégis megjelenhettek egyedi vonások, eltérő hangsúlyok az egyes országok óvodai nevelését irányító utasításokban.
Derechos de autor 2023 Kóger Yvetta https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Erdélyi óvodapedagógusok alternatív pedagógiákkal kapcsolatos attitűdjének vizsgálata
Napjainkban Erdélyben különösen fontos szerepet kap a variábilis, gyakorlatorientált óvodai nevelés, melynek egyik pillére az alternatív óvodai programokban rejlik. Annak érdekében, hogy az alternatív pedagógiai programok óvodai nevelésben betöltött helyét, szerepét és kiteljesedését feltárjam, kutatásom középpontjába az óvodapedagógusok véleményét állítottam. Célom az erdélyi magyar óvodapedagógusok alternatív pedagógiákkal és alternatív módszerekkel kapcsolatos attitűdjének vizsgálata. Kutatási módszerként a kérdőíves lekérdezést alkalmaztam, amelyet a Grounded theory módszerrel egészítettem ki. Ez a mindennapi élethelyzetekből, megfigyelésekből, szisztematikus elemzésekből kiindulva elvezetett a logikus következtetések megfogalmazásáig, melyek alapján kijelenthető, hogy a pedagógusok főként az alternatív pedagógiából átvett módszereket, jó gyakorlatokat integrálják a mindennapi óvodai nevelés során.
Derechos de autor 2023 Habinyák Erzsébet https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hangszertanulási motivációt támogató stratégiák tanárok és tanárjelöltek szemszögéből
A motiváció meghatározó a tanulási és tanítási folyamatban, így a hangszertanulásban is. A zenepedagógiai kutatások kevésbé feltárt területe, hogy a hangszert oktató pedagógusok milyen motivációs módszerekkel tartják fent a tanulók érdeklődését. Kvalitatív kutatásunk gyakorlattal rendelkező pedagógusok és tanárjelöltek motivációs stratégiáinak megismerésére irányult. Az öndeterminációs elmélet alapján az autonómia, a kompetenciaszükséglet és a társas kapcsolatok igényének támogatásához alkalmazott módszereket vizsgáltuk. Interjút készítettünk hat hangszeres zenetanárral és kilenc tanárjelölttel. Az eredmények alapján azt látjuk, hogy mind a tanárok, mind a tanárjelöltek válaszaiban megjelennek az öndeterminációs elmélet komponensei. A megkérdezettek mindkét csoportja fontosnak tartja az autonómia és a kompetenciaszükséglet támogatását, valamint a társas kapcsolatok szerepét a zenetanulás iránti motiváció fenntartásában. Jelen kutatás eredményei hozzájárulhatnak a zeneoktatás hatékonyabbá tételéhez.
Derechos de autor 2023 Földi Fanni, Szabó Norbert, Józsa Krisztián https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Oktatásmódszertani kérdések a nemzetbiztonsági és terrorelhárítási felsőoktatási területeken
Az oktatásmódszertan fejlődése a nemzetbiztonsági és terrorelhárítási felsőoktatási képzésekben jelentős változásokon ment keresztül az elmúlt évtizedekben. A 20. században ezek a képzési területek jellemzően zárt, a nyilvánosságtól elzárt módszereket alkalmaztak, míg napjainkra egyre inkább nyitott, multidiszciplináris megközelítéseket integráló rendszerekké váltak. A tanulmány célja az, hogy bemutassa azokat az oktatásmódszertani elemeket, amelyek segítik a hallgatók sajátos kompetenciáinak fejlesztését a nemzetbiztonság és terrorelhárítás területén. A biztonsággal foglalkozó tudományok különböző megközelítései multidiszciplináris területekként jelennek meg, amelyek magukban foglalják a társadalomtudományok, hadtudományok, rendészettudományok, valamint a műszaki tudományok elemeit is. A magyar felsőoktatási rendszerben a nemzetbiztonsági és terrorelhárítási képzések kizárólag a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen elérhetők, ahol a képzések számos egyedi jellemzővel rendelkeznek. A nemzetközi példák elemzése is hozzájárult a hazai gyakorlat fejlesztéséhez. Az oktatás során fontos szerepet kapnak a kreatív megoldások, a hagyományos és elektronikus/online környezetek integrálása, valamint a gyakorlatközpontúság, amelyek jelen tanulmányban kerülnek bemutatásra. Továbbá ismertetjük az elmúlt években a hallgatók körében végzett kérdőíves felmérések eredményeit az oktatási módszerek vonatkozásban. Az oktatásmódszertan fejlesztése érdekében folyamatosan keresünk új megoldásokat, amelyek segítik a hallgatók kompetenciáinak bővítését, figyelembe véve a szakterületek igényeit. Az interdiszciplináris megközelítés, a gyakorlatközpontúság, a modern technológiai ismeretek, valamint az etikai és jogi elemek mind fontosak a hallgatók számára, hogy a megszerzett tudást a szektoron belül és kívül is hasznosítani tudják.
Derechos de autor 2025 Dobák Imre, Rémai Dániel https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2003 Deli István, József István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2003 Deli István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mi kell a cigány gyerekek iskoláztatásához?
Derechos de autor 2003 Takács Éva https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2003 Tóth Istvánné https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2003 Kékes Szabó Mihály https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Miben látom a túlterhelést az alsó tagozaton?
Derechos de autor 2003 Balátiné Soth Katalin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Derechos de autor 2003 Szabóné Gondos Piroska https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A szentbalázsi áItalános iskola és óvoda környezete és belső világa
Negyedszázad az oktatás és kutatás szolgálatában
Derechos de autor 2003 Barkóczy László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0