Vizes élőhelyek (wetland) szerepe a tájban és hasznosításuk a szennyvíztisztításban - Németh, Nóra (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2004)
A természetes környezetben betöltött egyedülálló ökológiai szerepüknek köszönhetően mind a természetes, mind a mesterséges wetlandek egyre inkább az érdeklődés és a kutatások középpontjába kerülnek. Az elmúlt évtizedek során számos hasznos tulajdonságát felismerték (pl. víztárolás, erózió- és a lefolyásszabályozás, bányászati lehetőségek, stb.). Kiemelkedő funkciót töltenek be az élővilág, a génmegőrzés és a biodiverzitás szempontjából, részt vesznek az anyag- és energia körforgásban, de szerepük az oktatás, a nevelés és a rekreáció szempontjából sem elhanyagolható.Természetes környezetünk legértékesebb, ugyanakkor legveszélyeztetettebb területei közé tartoznak. Jól tükrözik a környezet természetes tulajdonságait és állapotát, így megőrzésük és védelmük igen fontos mind ökológiai, mind társadalmi és környezetvédelmi szempontból. Képesek a szennyező anyagok átalakítására és eliminációjára, adszorbeálják, abszorbeálják és akkumulálják a tápanyagokat, így gyakran a „táj veséjének” tekintik őket. Ezen tulajdonságaikat használjuk ki a vízszennyezések kezelésében is.A kutatási időszak során együtt vizsgáltam a gyökérzónás szennyvíztisztítási rendszerben a szennyvizet, a talajt és a növényt (Phragmites australis (Cav.) Trin. ex Steudel). Az ilyen rendszereket a szakirodalom szinte kizárólag a szennyvízminőségi paraméterek oldaláról vizsgálja, habár az említett három közeg szerepe szorosan összefügg egymással. A munka során kiemelt helyet kapott a nádnak az elemakkumulációban, valamint a rendszerben betöltött egyéb szerepének mélyebb ismerete, amely hozzásegít a rendszer működésének alapos megértéséhez, és a tervezés ökológiai alapjainak lefektetéséhez. Fontosnak tartottam rávilágítani arra, hogyan élnek a növények egy olyan környezetben, ahol a tápanyag- és elemkoncentráció magasabb, mint természetes élőhelyükön.A dolgozat kitér arra is, hogy miért nem szabad figyelmen kívül hagyni a természetközeli rendszereket a környezetvédelem szempontjából sem, és milyen monitoring rendszerre lenne szükség, hogy a tapasztalatokon és megfigyeléseken alapulva elősegítsük a telepek megfelelő működését.