Partfelmérés a délegyházi bányatavaknál - Sallay, Ágnes; Boromisza, Zsombor (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2011)
A Környezetvédelmi Információs Klub Nonprofit Egyesület (KVIK) kezdeményezésére elindult szakmai együttműködés részeként a Közép-Duna-völgyi Környezetvédelmi, Természetvédelmi és Vízügyi Felügyelőség, a Budapesti Corvinus Egyetem Tájvédelmi és Tájrehabilitációs Tanszéke, valamint Tájtervezési és Területfejlesztési Tanszéke 2009. májusában megkezdte a délegyházi bányatavak parti sávjának felmérését. Elsőként az I-es bányató (Gizella-tó) felmérése készült el. az V-ös bányató vizsgálatával, értékelésével 2009. szeptemberében folytatódott a szakmai program. A 2010–2011-es tanévben pedig a II. számú tó egyik partszakaszának felmérését végzik hallgatóink.A község meghatározó adottsága, hogy mintegy 300 ha vízfelület található a területén, amely jelenleg még kihasználatlan rekreációs potenciállal rendelkezik. A terület nagy részét a tórendszer, a környező vízparti társulások, valamint a bányászat során kiemelt homok-, kavics- és meddőhalmok határozzák meg. Az állóvizek ökológiai állapotát, hasznosítási lehetőségeit döntően meghatározzák a parti sáv táji, természeti adottságai. A tájsávoknak a vizsgálata ennek ellenére gyakran háttérbe szorul a víztestben zajló folyamatok és a vízgyűjtőléptékű kutatások mellett. A tópartok egész víztest állapotát meghatározó funkciói (speciális élőhely, természetközeli mocsári növényzet biofilter funkciója és mechanikai védő szerepe, turisztikai vonástényező, víztest elérésének helye), illetve az ezeket befolyásoló folyamatok (pl. vízszint ingadozás, partszabályozás, beépítés, mocsári növényzet irtása, erózió) egyaránt a parti sávok tudatos, tervszerű, komplex szemléletű alakításának szükségességét teszik indokolttá. A tervezési, a rendezési, a szabályozási, a kezelési folyamatok megalapozásához olyan vizsgálati és értékelési módszerre van szükség, ami a partok sajátos tulajdonságait képes feltárni, és a további döntéshozatali mechanizmusok számára egyértelmű eredménnyel szolgál.