TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK
type: channel
description: ISSN 1589-4673 (Nyomtatott) A folyóirat a tájökológia, mint szintetizáló tudáson alapuló tudományterület és a hozzá szorosan kapcsolódó diszciplínák fejlődésében – alapvetően a táj egészével kapcsolatos kutatásokban – kíván közreműködni. Alapította: Szent István Egyetem Környezetgazdálkodási Intézet és a Tájökológia Tanszék 2003-ban.
publisher: Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem
language: hu
publication name: TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK
issn: 1589-4673
copyright: A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).
items: Védett növényfajok együttes előfordulása szárazgyepekben
items: Hazai Orchis militaris élőhelyek orchidea- mikorrhiza gombáinak vizsgálata
items: Az angolperje kadmiumfelvételének vizsgálata cinktrágyázással kistenyészedényes kísérletben
items: Vízfolyás szakaszok – mikroklíma szakaszok
items: A világ természetvédelmének története 1913–1933 között (védett területek alapítása)
items: Módszertani kérdések természetismereti táborok botanikai programjának összeállításához
items: Természetvédelmi célú gyephasznosítási terv a pénzesgyőr-hárskúti hagyásfás legelő élőhely védelmére
items: A dunabogdányi vadaskert vegetációjának változása 1783 és 2006 között
items: Tájökológiai és tájtipológiai vizsgálatok a Tetves-patak vízgyűjtőjén
items: Mezőgazdasági területek felszínborításának és tájszerkezetének hatása három madárfaj gyakoriságára
items: A szántóföldi alkalmasság minősítése KIPA-eljárás alkalmazásával
items: A természeti környezet – környezetpszichológiai megközelítésben
items: Tájhasznosítás és értékvédelem Hollókő világörökség területén és környezetében
items: Mikroelemtartalom-vizsgálatok dolomitsziklagyep és feketefenyves talaján
items: Cönológiai vizsgálatok eltérő gazdálkodású dél-tiszántúli löszgyepekben
items: A bátorligeti ősláp természetvédelmi terület vegetációja és annak változásai az elmúlt 15 év során
items: Komplex (funkcionális és szerkezeti) tájökológiai kutatások a dél-alföldi régió határmenti területein
items: A felszínborítás, a lejtőszakasz és a foszfor kapcsolata
items: Barnaföld erózióérzékenységének vizsgálata esőztetéssel a Tetves-patak vízgyűjtőjén
items: Részletes vegetációtérképezés a Belső-Őrség területén
items: Meteorológia a tájökológia szolgálatában
items: Áttekintés és ökológiai célú vízpótlás javaslat a Tóvár Tájvédelmi Körzet területén
items: Feketefenyvesek tűzveszélyességi viszonyainak elemzése McArthur modelljével
items: A szentesi Kántor-halom vegetációjának változása és ennek összefüggése a talaj vízháztartásával
items: A Kerca-patak melléki rétek (Kercaszomor, Belső-Őrség) jelene és múltja
items: A Tétényi-fennsík madárfaunájának felmérése 2003–2004-ben
items: Eltérő természeti adottságú tájak mezőgazdasági minősítése térinformatikai módszerrel (DK-dunántúli példákkal)
items: A Friedberger Ach vízrendszerének és a Sós-ér vízi vegetációjának kvantitatív felmérése
items: Tájidegen elemek: a Salgótarján környéki salakkúpok
items: A tájhasználat hatása az Őrség erdeire és termőhelyeikre

Védett növényfajok együttes előfordulása szárazgyepekben
type: item
description: The paper discusses co-existence of protected plant species growing in dry grasslands of the Carpathian Basin. Our approach is based on a hypothesis that the presence of a rare, protected species on a habitat can be considered as indicator for potential presence of some further rare species (having similar ecological requirements). Based on this „indicator hypothesis” we also believe that the given habitat can successfully support transplanted populations of the indicated species. So thus, this approach can be used for nature conservation operations, when species from threatened habitats need to be transplanted into a safe place. For demonstration purposes, the paper shows examples for co-existence of protected species at three different spatial scales, as follows: at landscape scale, at the scale of a 250 m by 250 m grid system survey and at the level of phytosociological relevés. In each case realised rates of co-existences and predicted rates of co- existences were compared (based on occurrence probabilities of individual protected species). Altogether, values related to 41 species pairs are listed in tables. Advantages and limitations of the proposed method are discussed.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: cönológiai lépték
  topic: keywords
subject: előfordulási valószínűség
  topic: keywords
subject: koegzisztencia
  topic: keywords
subject: szárazgyepek
  topic: keywords
subject: sziklagyepek
  topic: keywords
subject: táji lépték
  topic: keywords
subject: védett növények
  topic: keywords
creator: Péter Csontos
creator: István Isépy
creator: Júlia Tamás
creator: László Lőkös
rights: Copyright (c) 2007 Csontos Péter, Isépy István, Tamás Júlia, Lőkös László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-12-28
publication date: 2007-12-28
starting page: 249
ending page: 260
doi: 10.56617/tl.4395

Hazai Orchis militaris élőhelyek orchidea- mikorrhiza gombáinak vizsgálata
type: item
description: Munkánk során az Orchis militaris szimbionta gombáinak azonosítása mellett a vizsgált élőhelyek szimbionta gomba közösségeinek összetételét is tanulmányoztuk. A szimbiontákat mikorrhizált gyökérszakaszból és in situ csíráztatott protokormokból a sejtmagi ITS-régió szekvenciája alapján azonosítva azt tapasztaltuk, hogy az Orchis militaris a szimbionta gombák négy csoportjával is mikorrhizálódik (Epulorhiza I. és II., Ceratobasidium és Sebacina), így feltételezzük, hogy a sokféle szimbionta gombával való kompatibilitás az egyik döntő tényező a vizsgált orchideafaj széles elterjedtségében. A vizsgált élőhelyek szimbionta gomba közösségeinek elemzése alapján kezd körvonalazódni, hogy a lápréteken a legnagyobb a szimbionta gombák diverzitása. Stresszhatásra (például bolygatás, szárazság) a szimbionta közösségek egyre szegényebbé válnak; a vizsgált száraz illetve másodlagos élőhelyekről szinte kizárólag Epulorhiza II. szimbionta gombákat tudtunk kimutatni, melyek közül több típus először került elő orchideákról. Az Orchis militaris csíranövényeinek és kifejlett egyedeinek szimbiontáit összehasonlítva azt tapasztaltuk, hogy a vizsgált faj egyedfejlődésének kezdeti szakaszában csak Epulorhiza II. szimbionta gombákkal mikorrhizálódik, míg kifejlett egyedek esetében a lehetséges szimbionták sora bővül.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: orchidea mikorrhiza
  topic: keywords
subject: specifitás
  topic: keywords
subject: Epulorhiza
  topic: keywords
subject: protokorm
  topic: keywords
creator: Noémi Ouanphanivanh
creator: Zoltán Illyés
creator: Szabolcs Rudnóy
creator: Zoltán Bratek
rights: Copyright (c) 2007 Ouanphanivanh Noémi, Illyés Zoltán, Rudnóy Szabolcs, Bratek Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-12-28
publication date: 2007-12-28
starting page: 325
ending page: 332
doi: 10.56617/tl.4406

Az angolperje kadmiumfelvételének vizsgálata cinktrágyázással kistenyészedényes kísérletben
type: item
description: A növények fémfelvételére jelentős hatást gyakorolnak a talajtulajdonságok, melyek eltérő módon reagálnak az ilyen jellegű terhelésekre. Egyes fajok elpusztulnak bizonyos fémek adott koncentrációja mellett, míg mások minden látható jel nélkül akkumulálják azt. Munkánkban kadmiumterhelést (5 mg/kg) alkalmaztunk cinktrágyázás (5 mg/kg) mellett kistenyészedényes kísérletben angolperje tesztnövény alkalmazásával. Négy termőhely különböző talajtípusait vizsgáltuk meg szántó, gyep és erdő területhasználati típusokon. Összehasonlítottuk a termőhelyi adottságokat és a növényekbe beépült fémtartalmakat. Megállapítottuk, hogy a bár a talajhoz adott cink- és kadmium a talaj fémtartalmához viszonyítva kb. 500-szoros különbségű (a cinknél 1/10-e, a kadmiumnál 50-szerese a talaj koncentrációjának), a felvételbeli különbség csak 4–7-szeres. A szerves anyaggal a cink pozitív, a kadmium negatív korrelációs kapcsolatban áll, melynek oka az, hogy a cink leginkább a fulvosavakkal alkot könnyen oldható kelátokat, a kadmium pedig a jobban polimerizálódott, hosszabb szénláncú humuszanyagokhoz kötődik. Így a cinket már a gyökérsavak is kioldják, a kadmium csak erősebb savhatásra mobilizálódik. A szerves kolloidok mellett szoros kapcsolatot mutattunk ki a szervetlen kolloidokkal, vagyis az agyagfrakcióval is.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: tenyészedény
  topic: keywords
subject: nehézfémek
  topic: keywords
subject: cink
  topic: keywords
subject: kadmium
  topic: keywords
subject: angolperje
  topic: keywords
creator: Szilárd Szabó
creator: László Hangyel
creator: Csaba Ágoston
rights: Copyright (c) 2007 Szabó Szilárd, Hangyel László, Ágoston Csaba https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-12-28
publication date: 2007-12-28
starting page: 271
ending page: 286
doi: 10.56617/tl.5832

Vízfolyás szakaszok – mikroklíma szakaszok
type: item
description: A vízfolyások esetében különböző szakaszokat szokás megkülönböztetni. Ennek alapján a munka egy példán keresztül elemzi az egyes szakaszok mikroklíma vonatkozásait és ezen vonatkozások rendszerbe szedésével az egyes szakaszokhoz tartozó mikroklímatikus szakaszok rendszerere állítható fel. A különböző vízfolyás szakaszok értelmezése és megkülönböztetése céljából elengedhetetlen az adott szakaszhoz tartozó légkörfizikai állapot ismerete és felhasználása.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: mikroklimatológia
  topic: keywords
subject: felszínhatás
  topic: keywords
subject: árnyékhatás
  topic: keywords
subject: anyag- és energiaforgalom
  topic: keywords
subject: vízfolyás szakaszok
  topic: keywords
creator: Gábor Loksa
rights: Copyright (c) 2007 Loksa Gábor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-12-28
publication date: 2007-12-28
starting page: 381
ending page: 386
doi: 10.56617/tl.4413

A világ természetvédelmének története 1913–1933 között (védett területek alapítása)
type: item
description: A világ természetvédelmének története számos tanulsággal szolgál a jelenkori, drámai mértékben változó világban a védett természeti területek kezeléséhez. A hivatalos természetvédelem kezdetét 1872-től számítjuk, ekkor alapították a Yellowstone Nemzeti Parkot. A védett természeti területek kijelölése a kezdetekben, elsősorban a XIX. században lassan történt, de egyre több ország csatlakozott a védett területeket alapítókhoz. Jelenleg, előző cikkünk folytatásaként az I. világháború előtti évtől a gazdasági világválság befejezéséig tekintjük át a védett területek alapításának sorsát. A közölt adatok az IUCN kategóriarendszerébe sorolt védett területekre vonatkoznak.
subject: Áttekintő tanulmányok
  topic: section
subject: természetvédelem
  topic: keywords
subject: történet
  topic: keywords
subject: világ
  topic: keywords
subject: védett területek
  topic: keywords
subject: I. világháború
  topic: keywords
creator: Csaba Centeri
creator: Ferenc Gyulai
creator: Károly Penksza
rights: Copyright (c) 2007 Centeri Csaba, Gyulai Ferenc, Penksza Károly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 5
ending page: 11
doi: 10.56617/tl.4356

Módszertani kérdések természetismereti táborok botanikai programjának összeállításához
type: item
description: A Göncöl Szövetség és tagszervezetei által 1986-ban indított és napjainkban a Pangea Kulturális és Környezetvédelmi Egyesület szervezésében megvalósuló, a 8 és 18 év közötti korosztályt megcélzó Süni természetismereti táborok a környezeti nevelés, a természetben és a természetért való nevelés hatékony eszközei. Az 1996. és 2006. között rendezett táborok botanikai szakmai programjának felépítése és módszerei kerülnek bemutatásra. A programok legfontosabb célja, hogy a természeti elemeket és jelenségeket több dimenzióból megtapasztaltatva a gyerekek közvetlen kapcsolatba kerüljenek a természettel, miközben együttműködési készségük is fejlődik. A táborok botanikai programjának összeállításához nyújtott vázlatos tematikában a növényszervezettan, -rendszertan, növényföldrajz, társulástan, ökológia tárgykörei és kiemelten a gyógynövények és hatásaik megismertetésének módszerei, a kirándulások során elérhető célok és lehetőségek kerülnek bemutatásra. A legfőbb cél minél több kapcsolat teremtése a gyerekek és a növényvilág között, hogy ráismerjenek a sokféleségre, érdeklődjenek bővebb feltárása iránt és felnőttként is igényként fogalmazódjon meg bennük az élővilág védelme.
subject: Áttekintő tanulmányok
  topic: section
subject: környezeti nevelés
  topic: keywords
subject: természetismeret
  topic: keywords
subject: tábor
  topic: keywords
subject: növényismeret
  topic: keywords
creator: Ákos Malatinszky
rights: Copyright (c) 2007 Malatinszky Ákos https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 13
ending page: 18
doi: 10.56617/tl.4358

Természetvédelmi célú gyephasznosítási terv a pénzesgyőr-hárskúti hagyásfás legelő élőhely védelmére
type: item
description: A kutatás során a kilencvenes évek elején felhagyott Pénzesgyőr-Hárskúti hagyásfás legelőt vizsgáltuk. A múltbéli és a jelenlegi állapotfelmérést követően egy jövőbeli, a tájkép és az élőhely védelmét megcélzó használati tervet alakítottunk ki, amelynek alapja az extenzív legeltetéses gyephasználat, amely a területet egykoron jellemezte. A tervezés során elsődleges célként mindig a természet védelme szerepelt, hiszen a vizsgált területen számos védett állat- és növényfaj fordul elő. Ezen fajok élőhelye került veszélybe az által, hogy a területen mintegy 15 éve felhagytak a legeltetéssel, teret adva így a természetes szukcessziónak. A terv elméleti síkon kívánja bemutatni, hogy a környező települések segítségével hogyan lehetne egy fenntartható gazdálkodást megvalósítani ezen a gazdálkodási szempontból elfeledett területen.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: élőhelyvédelem
  topic: keywords
subject: természetvédelmi gyephasználat
  topic: keywords
subject: magbank
  topic: keywords
subject: extenzív állattartás
  topic: keywords
creator: Árpád Kenéz
creator: László Szemán
creator: Máté Szabó
creator: Dénes Saláta
creator: Ákos Malatinszky
creator: Károly Penksza
creator: László Breuer
rights: Copyright (c) 2007 Kenéz Árpád, Szemán László, Szabó Máté, Saláta Dénes, Malatinszky Ákos, Penksza Károly, Breuer László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 35
ending page: 41
doi: 10.56617/tl.4361

A dunabogdányi vadaskert vegetációjának változása 1783 és 2006 között
type: item
description: A dunabogdányi Vadaskert területén a 18. század közepétől egészen az 1950-es évekig szőlő- és gyümölcstermesztés folyt. A termelés felhagyása után másodlagos gyepek alakultak ki, melyek visszaerdősülése ma már sok helyen tapasztalható. A Vadaskert területe az 1980-as évek végétől lezárt, ettől kezdve igen népes vadállomány él itt, melynek hatására az erdősülési folyamatok csaknem mindenütt jelentősen lelassultak. A ma jellemző folyamatok megértéséhez és jellemzéséhez mindenképpen ismernünk kell a terület múltját. Mivel azonban részletes botanikai felmérés még nem készült, így a korábbi állapotok vizsgálatához a beszerezhető térképszelvényeket és légifelvételeket kellett felhasználnunk. Így vált lehetségessé a terület múltjának rekonstrukciója egészen 1783-ig. Munkánk során rögzítettük a Vadaskert élőhely-foltjainak állapotát, elkészítettük az egyes foltok fajlistáit, és megrajzoltuk a mai állapot vegetációtérképét, melynél természetesen komoly segítséget jelentettek a rendelkezésre álló modern térképszelvények és légifelvételek is. E mellett került sor a régi térképek vizsgálatára is. Az elkészült térképsor elemzésekor meghatároztuk az előforduló vegetációtípusok területarányának változását is. Ez a következő fontosabb eredményekkel szolgált. Jól látható, hogy a területen a művelésbe vonás, azaz a németek 18. századi betelepítése előtt nagyrészt erdők – feltételezhetően gyertyános-tölgyesek – voltak jelen. Ezt követően kiterjedt szőlőkultúra figyelhető meg, mely azonban az 1950-es évekre fokozatosan eltűnik, a szőlők helyén pedig számos értékes fajt is tartalmazó másodlagos gyepek jöttek létre. Ezt követően napjainkig folyamatos a gyertyános-tölgyes visszatelepülése nem csak a gyepterületek rovására, hanem a Csepri-hegy telepített erdeifenyvese területén is. Komoly problémát okoz azonban két idegenhonos fafaj, az akác (Robinia pseudoacacia) és a bálványfa (Ailanthus altissima) terjeszkedése, valamint a fokozott vadrágás-taposás is.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: Dunabogdány
  topic: keywords
subject: vadaskert
  topic: keywords
subject: Len-hegy
  topic: keywords
subject: vegetációtérkép
  topic: keywords
subject: tájtörténet
  topic: keywords
creator: Ferenc Hock
creator: Zoltán Tóth
rights: Copyright (c) 2007 Hock Ferenc, Tóth Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 73
ending page: 89
doi: 10.56617/tl.4364

Tájökológiai és tájtipológiai vizsgálatok a Tetves-patak vízgyűjtőjén
type: item
description: A kutatás célja a Tetves-patak vízgyűjtője tájtípusainak és élőhelyeinek fölmérése és térképezése volt. A tájtípus-vizsgálat során, a területen a korábbi tájbeosztási rendszerek figyelembevételével különítettük el a tájtípusokat és térképen ábrázoltuk azokat. Az élőhelyek vizsgálatát a területet magába foglaló két kistáj határa mentén két részre osztva végeztük. Az Általános Nemzeti Élőhely Osztályozási Rendszer (Á-NÉR) beosztása alapján különítettük el az élőhelyeket, melyeket szintén térképen ábrázoltunk. Az elkészült munka rendszeresen frissítve hasznos eszköz lehet a fenntarthatóságra törekvő tájtervezők, földhasználat-tervezők kezében.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: tájökológia
  topic: keywords
subject: tájtipológia
  topic: keywords
subject: élőhelyek
  topic: keywords
subject: tájtervezés
  topic: keywords
subject: fenntartható területhasználat
  topic: keywords
subject: Tetves-patak
  topic: keywords
creator: Adrienn Tóth
creator: Zoltán Szalai
rights: Copyright (c) 2007 Tóth Adrienn, Szalai Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 131
ending page: 142
doi: 10.56617/tl.4368

Mezőgazdasági területek felszínborításának és tájszerkezetének hatása három madárfaj gyakoriságára
type: item
description: Magyarország Európai Uniós csatlakozása után jelentős változások következtek be a mezőgazdaság szerkezetében. Ez azonban számos negatív hatással is lehet hazánk élővilágára, mint azt már számos nyugat-európai példa bizonyította. Éppen ezért fontosnak tartjuk a termelés struktúrájában bekövetkező változások nyomon követését és azok hatásainak folyamatos monitorozását a madarak állományaira. Hazánkban a Magyar Madártani és Természetvédelmi Egyesület 1999 óta működteti a Mindennapi Madaraink Monitoringja elnevezésű programját, melynek elsődleges célja az ország főbb élőhely-típusain előforduló gyakori madarak állományainak és rajtuk keresztül a biodiverzitás állapotának követése. E program adatbázisának segítségével, valamint a CORINE 1:50 000-es felszínborítási térkép felhasználásával arra kerestük a választ, hogy a különböző mezőgazdasági tájak összetétele és szerkezete hogyan befolyásolja a mezei veréb (Passer montanus), a mezei pacsirta (Alauda arvensis), illetve a sordély (Miliaria calandra) gyakoriságát. E három faj mindegyike erőteljesen kötődik a mezőgazdasági területekhez, azonban eredményeink azt mutatják, hogy eltérően reagálnak a tájszerkezetre, illetve a különböző mezőgazdasági felszínborításokra. A mezei pacsirta egyértelműen a nagykiterjedésű, nyílt élőhelyeket részesíti előnyben, a sordély a természetes gyepeket erdőfoltok nélkül, a mezei veréb a nagytáblás szántókat és a kistáblás szőlőket is kedveli. Úgy tűnik, a mezőgazdasághoz kötődő fajok élőhelyválasztása fajspecifikus, ezért fennmaradásuk csak részletes, kutatásokkal megalapozott, célorientált programok révén valósítható meg.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
creator: Sarolta Erdős
creator: Tibor Szép
creator: András Báldi
creator: Károly Nagy
rights: Copyright (c) 2007 Erdős Sarolta, Szép Tibor, Báldi András, Nagy Károly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 161
ending page: 172
doi: 10.56617/tl.4371

A szántóföldi alkalmasság minősítése KIPA-eljárás alkalmazásával
type: item
description: Az Országos Területrendezési Terv (OTrT) egyes övezeteinek és területfelhasználási kategóriáinak felülvizsgálatához készült földhasználat-elemzés lehetőséget teremtett a térfunkció és -alkalmasság elemzési módszereinek a továbbfejlesztéséhez. Vizsgálatunkban a szántóföldi alkalmasság példáján keresztül mutatjuk be a szakértői rendszereken alapuló, a komplex rendszerek összemérésére kidolgozott KIPA-eljárás alkalmazási lehetőségeit a föld- és környezetminősítés területén. A KIPA-eljárás használatával öt növény ter- mesztési alkalmassága szerint rangsoroltuk az értékelésnél felhasznált környezeti változók tekintetében eltérő adottságú területeket (területváltozatokat). Az eljárás folyamán a szakértők által súlyozott környezeti változók felhasználásával minden egyes területváltozatot összehasonlítottunk az összes többivel, megállapítva az úgy- nevezett preferencia- (előny) és diszkvalifikancia (hátrány) mutatók különbözetét, amely a rangsorolás alapját képezte. A területváltozatokat a rangsorban elfoglalt helye alapján minősítettük, osztályoztuk. A szántóföldi vizsgálat eredményei alapján tettünk javaslatot az OTrT kiváló termőhelyi adottságú szántóterület övezetének felülvizsgálatára.
subject: Tanulmányok, eredeti közlemények
  topic: section
subject: földminősítés
  topic: keywords
subject: szakértői rendszerek
  topic: keywords
subject: Guilford-eljárás
  topic: keywords
subject: KIPA-eljárás
  topic: keywords
subject: területváltozat
  topic: keywords
creator: Krisztián Schneller
creator: László Podmaniczky
rights: Copyright (c) 2007 Schneller Krisztián, Podmaniczky László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2007-07-18
publication date: 2007-07-18
starting page: 173
ending page: 188
doi: 10.56617/tl.4372

A természeti környezet – környezetpszichológiai megközelítésben
type: item
description: A természetes/épített környezet megkülönböztetése számos környezetpszichológiai elmélet (vö. Dúll, 2001) alapja. Ezeknek a teóriáknak fontos jellegzetessége, hogy – különböző módon ugyan, de – szorosan összekapcsolhatók a pszichológia egyéb területeinek egészséggel és életminőséggel kapcsolatos megfontolásaival. A természeti környezet pszichológiájával kapcsolatban két nagyobb területet vizsgálnak a kutatások: az attitűdöket (értékelő viszonyulásokat, pl. elégedettség a környezettel, természetvédelem, környezeti problémák kérdése), és a környezeti preferenciákat. Utóbbi preferencia-kutatások jellegzetesen evolúciós szemléletűek: az elképzelések szerint a jelenlegi tájpreferenciák adaptivitásuk miatt alakultak ki. Az ún. zöld élmények és az ezekkel kapcsolatos környezetpszichológiai eredmények közelebb visznek az ember pihenési, rekreációs viselkedésének, és a természeti környezet ebben betöltött szerepének megértéséhez is.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: környezetpszichológia
  topic: keywords
subject: természetes/épített környezet
  topic: keywords
subject: természetélmény
  topic: keywords
subject: környezeti/természeti attitűdök
  topic: keywords
subject: természetvédelem
  topic: keywords
subject: ökopszichológia
  topic: keywords
subject: környezeti preferenciák
  topic: keywords
creator: Andrea Dúll
creator: Zsuzsanna Dósa
rights: Copyright (c) 2005 Dúll Andrea, Dósa Zsuzsanna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 19
ending page: 25
doi: 10.56617/tl.4506

Tájhasznosítás és értékvédelem Hollókő világörökség területén és környezetében
type: item
description: A Tájvédelmi és Tájrehabilitációs Tanszék 2002–2004-ben Hollókőn folytatott kutatásainak célja: a táj adottságainak és értékeinek állapotfelmérése, a tájkaraktert meghatározó környezeti adottságok fel- tárása és dokumentálása, a különlegesen szép tájszerkezet látványának elemzése, a környezeti problémák feltárása, valamint a tájvédelmi és környezetrendezési feladatok és kezelési övezetek koncepcionális meghatározása volt. A Világörökség részét képező, illetve azon kívüli, de azzal szoros tájszerkezeti kapcsolatban álló, bemutatható tájelemeket három csoportban vizsgáltuk: bemutatható természetközeli állapotú növénytársulások; bemutatható földtani, felszínalaktani és vízrajzi értékek; bemutatható kultúrtörténeti emlékek. A botanikai értékek közül egyrészt a ritkaságuk és tudományos jelentőségük miatt védendő, másrészt az elsősorban tájképi és tájszerkezeti szempontból lényeges, a tájkarakterre jellemző, bemutatható növénytársulásokat vizsgáltuk és értékeltük. A vizsgált földtani, felszínalaktani és vízrajzi értékek közül bemutatható tájelemek: az andezit-telér, az andezit kőfejtők, a homokbánya, a patakok és azok forrásai. A vizsgálatba bevont kultúrtörténeti emlékek csoportjai: vízhasznosítással kapcsolatos emlékek, mezőgazdasági tájhasznosítással kapcsolatos emlékek, építőanyag kitermeléssel kapcsolatos emlékek. A kutatás fontos részét képezte a hollókői tájban első ízben végzett látványelemzés, aminek során kijelöltük az elsődleges és a másodlagos látványhatárokat, valamint elemeztük a távlati látványt. A kutatások eredményeként koncepcionális javaslatot adtunk a Világörökség terület kezelési övezeteire.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: Világörökség
  topic: keywords
subject: Hollókő
  topic: keywords
subject: fás legelő
  topic: keywords
subject: tájvédelem
  topic: keywords
subject: látványelemzés
  topic: keywords
creator: Péter Csima
creator: Attila Gergely
creator: Gábor Kiss
rights: Copyright (c) 2005 Csima Péter, Gergely Attila, Kiss Gábor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 37
ending page: 50
doi: 10.56617/tl.4508

Mikroelemtartalom-vizsgálatok dolomitsziklagyep és feketefenyves talaján
type: item
description: Munkánk során egy zárt dolomitsziklagyep és egy északi kitettségű feketefenyves talajának mikroelem tartalmát hasonlítottuk össze a Budai hegységben kijelölt 5–5 db mintavételi hely alapján. Minden mintavételi helyről három talajrétegből (0–5 cm, 5–10 cm és 10–15 cm) vettünk kompozit mintákat. A laboratóriumi elemanalízis eredményeként kapott koncentrációkat t-próbával hasonlítottuk össze a két mintaterület megfelelő talajrétegei vonatkozásában. A szignifikáns eltérést mutató mikroelemek száma a talaj mélyebb rétegei felé haladva nőtt. A legmélyebb talajrétegben már 10 mikroelem mennyisége mutatott szignifikáns különbséget (Pb, Al, Cd, Sr, Fe, Ba, Zn, Co, Ni, Mn), és itt már minden esetben a feketefenyves talajából mutattuk ki a nagyobb koncentrációkat. A környezetvédelmi szempontból meghatározott háttérkoncentráció értékét az ólom- és kadmiumtartalom lépte át, mégpedig összesen 3, illetve 4 esetben. A feketefenyvesek talajában e két porral ülepedő szennyezőanyagot szokatlan módon a 10–15 cm-es mélységből nagyobb mennyiségben lehetett kimutatni, mint a felszínhez közelebbi 5–10 cm-es rétegből. Ugyanitt további mikroelemek koncentrációi is hasonló inverziót mutattak. A két mintaterület talajában megfigyelt különbségek magyarázataként a feketefenyő hatását, illetve a fenyvesítéskor végzett talajmegmunkálás hatását vettük figyelembe.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: Budai-hegység
  topic: keywords
subject: dolomit
  topic: keywords
subject: feketefenyő
  topic: keywords
subject: mikroelem-tartalom
  topic: keywords
subject: talajkémia
  topic: keywords
subject: talajszennyezés
  topic: keywords
subject: zárt sziklagyep
  topic: keywords
creator: András Halbritter
creator: Júlia Tamás
creator: Attila Anton
creator: Nikolett Uzinger
rights: Copyright (c) 2005 Halbritter András, Tamás Júlia, Anton Attila, Uzinger Nikolett https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 63
ending page: 73
doi: 10.56617/tl.4512

Cönológiai vizsgálatok eltérő gazdálkodású dél-tiszántúli löszgyepekben
type: item
description: A Dél-Tiszántúl löszgyepeiben végeztünk cönológia vizsgálatokat, Braun-Blanquet módszere szerint 1999-2000-ben. A jelen munkában felsorolt cönológia felvételek a Salvio-Festucetum rupicolae (Zólyomi 1957) Soó 1964 társulás eltérő állományaiban, különböző gazdálkodást folytató területein készültek. A klasszifikáció alapján a felvételek három csoportba rendeződtek. Az elkülönülő csoportok fajösszetételben és a domináns pázsitfûfajok mennyiségében, jelenlétében is eltérek. Így a Festuca rupicola, a Festuca valesiaca és a Koeleria cristata dominanciájú cönotaxonok választható el, melyek szubasszociációként is értelmezhetők. A Festuca valesiaca dominanciájú cönotaxon száraz termőhelyet jelző juhlegelőkén használt területeken jellemző. A másik két cönotaxon, domináns faja a Festuca rupicola és a Koeleria cristata, mely vegetáció típusok a rendszeresen kaszálást területeken jellemző vegetáció típusa.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: legeltetés
  topic: keywords
subject: kaszálás
  topic: keywords
subject: asszociáció
  topic: keywords
subject: Festuca rupicola
  topic: keywords
subject: Festuca valesiaca
  topic: keywords
subject: Koeleria cristata
  topic: keywords
creator: Edina Herczeg
creator: Ákos Pottyondy
creator: Károly Penksza
rights: Copyright (c) 2005 Herczeg Edina, Pottyondy Ákos, Penksza Károly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 75
ending page: 82
doi: 10.56617/tl.4513

A bátorligeti ősláp természetvédelmi terület vegetációja és annak változásai az elmúlt 15 év során
type: item
description: A Bátorliget Ősláp Természetvédelmi Terület a Nyírségben, Nyírbátortól mintegy 15 km-re délkeletre fekszik. Hazánk egyik legkorábbi védett területe, amelynek vegetációtérképét az elmúlt évszázadban többször is elkészítették, legutóbb 1989-ben. Vizsgálatunk célja 2004-ben a láp mai állapotának felmérése, és az elmúlt tizenöt év változásainak értékelése volt. Légifelvételek és a terület bejárása alapján megrajzoltuk a terület új vegetációtérképét. Az egyes vegetációfoltokról részletes szöveges jellemzést készítettünk. Bizonyos élőhelytípusokban megismételtük az 1990-es cönológiai felvételeket. Összeállítottuk továbbá minden élőhelyfolt fajlistáját. A vizsgált területre legjellemzőbb vegetációtípusok a fűz- és nyírlápok, mocsarak, magassásosok, mocsárrétek, kaszálórétek, keményfaligetek, szárazabb homoki tölgyesek és akácosok. A területen bekövetkezett legfontosabb változások a szukcesszió felgyorsult előrehaladása, a vízháztartás romlása, a tápanyag felhalmozódása, az inváziós és egyéb gyomok előretörése. Ezek eredményeképpen a 15 évvel ezelőtt a terület legértékesebb részét jelentő láprétek teljesen átalakultak, elszegényedtek. Helyükön ma homogén, Carex acutiformis és/vagy Carex riparia dominálta magassásos társulásokat találunk, néhány alászorult lápi fajjal. A Kismocsár egykori zsombékosa sűrű gyékényessé, illetve hamvas füzessé alakult. A rétek kiterjedése folyamatosan csökken, a nem megfelelő kezelés következtében cserjésednek, erdősödnek. A szárazabb homoki tölgyesek cserjeszintjében az akác (Robinia pseudoacacia) vált uralkodóvá. A keményfaligetek és nyírlápok állapotában nem történt jelentős változás. E munka részben szemlélteti, hogy a vegetáció viszonylag rövid idő alatt is számottevően megváltozhat, és természetvédelmi szempontból is fontos, hiszen felhívja a figyelmet hazánk egyik legértékesebb, legismertebb védett területének hanyatlására.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: Bátorliget
  topic: keywords
subject: vegetációtérkép
  topic: keywords
subject: természetvédelem
  topic: keywords
creator: Flóra Tinya
creator: Zoltán Tóth
rights: Copyright (c) 2005 Tinya Flóra, Tóth Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 99
ending page: 117
doi: 10.56617/tl.4515

Komplex (funkcionális és szerkezeti) tájökológiai kutatások a dél-alföldi régió határmenti területein
type: item
description: Napjaink tájkutatásának fő célja, hogy egy adott terület hasznosítási típusa mennyire felel meg a táji adottságoknak és milyen társadalmi tevékenység helyezhető el a legkisebb kockázattal a tájban. Az ember, mint meghatározó tájalkotó tényező, egyre nagyobb intenzitással befolyásolja a táj alakulását, működését. A kutatás célja a természet-társadalom kölcsönhatásának aspektusából választott mintaterület antropogén-technogén táji mechanizmusának feltárása, a táj felépítésének és működésének megismerése. A vizsgálatok mintaterülete a Körös-Maros Nemzeti Park Kis-Sárrét részegysége. Fontos nemzetközi madárátvonuló és fészkelőhely, 1997 óta védettséget élvez. „Határmentisége” a tájhasznosítás szempontjából, az országhatár mindkét oldalán speciális feladatokat jelent, úgymint: a térségben élők környezeti tudatossága és a konfliktusok kezelése, az agrár- és vidékfejlesztés, valamint a környezet- és természetvédelem összehangolása, a település természetes környezeti állapotának hatása a tágabb környezet alakítására. A tájhasználat során elsősorban a terület természetvédelmi funkciójára kell figyelmet fordítani, ez pedig tudatos tájhasználatot jelent. A legmegfelelőbb tájhasznosítás csak a környezetgazdálkodási és a fenntartható fejlődés alapelveinek a figyelembevételével történhet. A tanulmány kísérletet tesz a biharugrai mintaterület jelenlegi tájökológiai állapotának meghatározására és a jövőbeni kezelés főbb szempontjainak megállapítására a természetvédelem és a tájtervezés számára. Célunk geoökológiai vizsgálati módszerek alkalmazásával a terület tájhasznosításának és az ebből származó problémáknak a bemutatása. A kutatás eredményeinek gyakorlati alkalmazásával lehetőség kínálkozik a természetvédelmi határok bővítésére, szakmailag megalapozottá válhat az egységes európai zöldfolyosóhálózatok kialakítása (ECONET, NATURA2000). A tényleges területhasználat és a területhasználat-korlátozási térkép összevetésével meghatározhatók azok a javasolt (ökológiai szemléletű) beavat…
subject: Cikkek
  topic: section
subject: tájökológia
  topic: keywords
subject: tájhasználat
  topic: keywords
subject: biodiverzitás
  topic: keywords
subject: geoökológiai térképezés
  topic: keywords
subject: ökotóp funkció
  topic: keywords
subject: természetvédelmi funkció
  topic: keywords
creator: Balázs Duray
creator: Zoltán Hegedűs
rights: Copyright (c) 2005 Duray Balázs, Hegedűs Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 133
ending page: 153
doi: 10.56617/tl.4517

A felszínborítás, a lejtőszakasz és a foszfor kapcsolata
type: item
description: A talaj hazánk egyik legfontosabb, feltételesen megújuló természeti erőforrása. Erodált talajaink elveszítik humuszos termőrétegüket, csökken a talaj tápanyag-raktározó és feltáróképessége, illetve a vízbefogadó- és víztározó-képessége. A lepusztuló talaj befedi a természetes és kultúrnövényeket és vele nagy mennyiségű P, N, K tápanyag távozik a termőterületről, míg a szedimentációs területen túlzott tápanyagfelhalmozódás következik be. Az erodált talajjal 1 km2 területről akár 9 kg*ha-1*év-1 N, 5,5 kg*ha-1*év-1 P vagy 26,6 kg*ha-1*év-1 K veszhet el és okozhat máshol felhalmozódva problémát. A tápanyagmennyiség meghatározza a növények fejlődését, így az erodált területeken hiányos lesz a növényborítás, a talaj erodálhatósága megnő, a tápanyagok nem állnak rendelkezésre a növények számára, a termésátlagok csökkenek. A N részt vesz a humuszanyagok felépítésében, hiányában tovább fokozódhat a talajerózió. A foszfor a talajrészecskékhez kapcsolódva, illetve a trágyából közvetlenül kimosva a vizekbe is kerülhet. Célterületeink Somogybabodon, Alsószuhán és Galgahévízen találhatóak. A foszfor eloszlását a feltalajban vizsgáltuk. A vizsgálati területek szántóföldön, tarlón, lucernában, erdőben és gyümölcsösben találhatók. A talajtani vizsgálatok az érvényben lévő szabványok alapján a SzIE-MKK, Talajtani és Agrokémiai Tanszékén készültek. Az eredmények alapján jól látható, hogy a kapás kultúrák sokkal kevésbé védik a talajt a foszfor lemosódásától, mint az egyéb felszínborítással bíró területek, ugyanakkor a füves tarló bizonyult a legjobb védőhatásúnak. A kapott eredmények alapján útmutató készíthető a gazdák számára a foszfor kijuttatására, és az alkalmazandó növényborítás kiválasztására vonatkozóan. A csak a szükséges mennyiségben kijuttatott foszfor csökkenti a felszíni és felszín alatti vízkészletek szennyeződését, a szántóföldi művelés kiadásait. Az életfeltételek és a -minőség javulásával jobbá tehető a táj népesség-eltartó képessége, így vonzóbbá tehető a lakóhelyet …
subject: Cikkek
  topic: section
subject: erózió
  topic: keywords
subject: foszfor
  topic: keywords
subject: talajvédelem
  topic: keywords
creator: Csaba Centeri
creator: Alexandra Császár
rights: Copyright (c) 2005 Centeri Csaba, Császár Alexandra https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 119
ending page: 131
doi: 10.56617/tl.4516

Barnaföld erózióérzékenységének vizsgálata esőztetéssel a Tetves-patak vízgyűjtőjén
type: item
description: A Tetves-patak vízgyűjtő területe a Balaton déli részvízgyűjtőjéhez tartozik, kiterjedése 100.2 km2. A vízgyűjtő terület D-i határát – a külső-somogyi meridionális völgyekre jellemzően – völgyi vízválasztó képezi. A patak főmedrének hossza 25.1 km, folyásiránya D–É. A patak Balatonlellétől keletre torkollik a Balatonba. A vízgyűjtő tengerszint feletti magassága 105-302 m között változik. Felső szakasza erősen szabdalt, vízmosásokkal tarkított, míg az alsó szakasza síkvidékinek mondható. A kutatási téma keretében kialakításra került négy darab szabványosított mérőparcella a természetes csapadékok erodáló hatását számszerűsítik több éven át. A hazánkban előforduló, szélsőséges, évenkénti csapadékingadozás hatását a hosszú távú mérések jelentősen csökkentik. A parcellák száma és a több éves méréssorozat lehetőséget biztosít a különböző növénykultúrák talajvédő hatásának vizsgálatára is. Az így nyert adatok jól reprezentálják a vizsgált talajtípus, lejtés, fedettség, kitettség stb. által meghatározott erodálhatóságot. Az ettől eltérő viszonyokra való kiterjeszthetőségük vizsgálatára olyan módszert kerestünk, mely a környezeti feltételek bármely kombinációjában használható, rövid idő alatt eredményt ad és a mért értékek egymással összehasonlíthatók. A mesterséges esőztetés ezen követelményeket teljesíti, gyakorlatilag bárhol lehetőséget biztosít a vizsgálatra, ahol a lejtés nem haladja meg a 30 %-ot és a növényzet nem magasabb 3 méternél. Nagy előnye, hogy adott intenzitású és időtartamú csapadékeseményt bármikor és bárhol képes reprodukálni, miáltal az eredmények összehasonlíthatóvá válnak. A módszer alkalmazhatóságát a Veszprémi Egyetem Georgikon Mezőgazdaságtudományi Karának tulajdonában lévő Pannon R-02 eső-szimulátorral vizsgáltuk.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: eső-szimulátor
  topic: keywords
subject: felületi lefolyás
  topic: keywords
subject: hordalék mechanikai összetétele
  topic: keywords
subject: K-tényező
  topic: keywords
creator: Gergely Jakab
creator: Zoltán Szalai
rights: Copyright (c) 2005 Jakab Gergely, Szalai Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2005-07-16
publication date: 2005-07-16
starting page: 177
ending page: 189
doi: 10.56617/tl.4538

Részletes vegetációtérképezés a Belső-Őrség területén
type: item
description: A Belső-Őrség területének 5 legtermészetesebb állapotban megmaradt és egyben legfajgazdagabb élőhelyén végeztünk részletes vegetációtérképezést. Célunk az aktuális állapot pontos rögzítése és a területen zajló szukcessziós folyamatok tanulmányozása volt. A területek általános bemutatására mellett a területek vegetációtérképét és a védett fajok ponttérképét készítettük el, emellett javaslatokat teszünk a területek fenntarthatóságára.
subject: Eredeti cikkek
  topic: section
subject: vegetációtérképezés
  topic: keywords
subject: természetvédelem
  topic: keywords
subject: Belső-Őrség
  topic: keywords
creator: Zoltán Tóth
creator: Erzsébet Szurdoki
rights: Copyright (c) 2004 Tóth Zoltán, Szurdoki Erzsébet https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-07-27
publication date: 2004-07-27
starting page: 77
ending page: 107
doi: 10.56617/tl.4585

Meteorológia a tájökológia szolgálatában
type: item
description: A tájökológia mindig sokoldalú, több tudományterületet átfogó megközelítést jelent. Az eredmény minőségére nem csak a minél komplexebb megközelítés és feldolgozás van hatással, hanem a különböző érintett tudományterületeken belül a speciális megközelítés pontossága, szakszerűsége is döntő. A meteorológia vonatkozásában is igaz ez. Jelen unkánkban ebben a vonatkozásban kívántunk áttekintést adni. A tájökológiát művelők egyetemi tanulmányaik során elsősorban elméleti képzést kapnak, amely persze helyes és elengedhetetlen. Nem teljes azonban az ehhez szükségszerűen kapcsolódó gyakorlati képzés, sőt egyre inkább háttérbe szorul főleg anyagi és időkeretbeli vonatkozásai miatt. A környezettel foglalkozó oktatás viszont nem lehet meg terepi kurzusok nélkül. A meteorológia esetében ez terepi mérés megvalósítását és annak adatai feldolgozását kellene, hogy jelentse. Nem elég azonban erről csak hallani vagy olvasni, a folyamatban való személyes részvétel nélkül sohasem lesznek értékén kezeltek a terepi mérések eredményei. A tájökológia napjainkban való erősödését, teljesebbé válását, egyszersmind a gyakorlati felhasználás markánsabb részévé válását tapasztaljuk, időszerű tehát az érintett tudományterületek felhasználása tekintetében is a szélesebb körű látásmód, a gyakorlatias hozzáállás.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: mikroklimatológia
  topic: keywords
subject: összehasonlíthatóság
  topic: keywords
subject: termőhely
  topic: keywords
subject: terepbejárás
  topic: keywords
subject: növénytani felmérés
  topic: keywords
creator: Gábor Loksa
rights: Copyright (c) 2004 Loksa Gábor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 195
ending page: 199
doi: 10.56617/tl.4593

Áttekintés és ökológiai célú vízpótlás javaslat a Tóvár Tájvédelmi Körzet területén
type: item
description: Kistájaink közül a Bereg különleges természetvédelmi értéket képvisel, melyhez fokozott belvízi veszélyeztetettség is párosul. Az elmúlt években levonuló jelentős belvízi hullámok felhívták magukra a közvélemény figyelmét. Ezt követően több pályázati kiírás is született a belvízi problémák/károk megoldására. A megvalósuló projektek eredményeként megoldódni látszik ugyan a belvízi kérdés problémája, ám a természetvédelmi értékek megőrzésével kapcsolatos kérdések háttérbe szorultak. Jelen munka a természetvédelem és a vízgazdálkodás eredményes együttműködésének fontosságára szeretné felhívni a figyelmet. Az ukrajnai Tóvár Tájvédelmi Körzet ökológiai problémájának megoldására egy ökológiai célú vízpótlástervezetet javaslok. Az ökológiai vízpótlástervezet a TK területéről eltűnt madár-, illetve növényfajok eltűnésének okát (a lecsapolás miatti vízhiányt) szándékozik megszüntetni, s ezáltal lehetőséget adni a visszatelepülésekre. Az ökológiai vízigény kielégítésére szolgáló vízpótlás tervezet javaslata a Beregi belvízrendszerre építve, az integrált vízgazdálkodás módszereit figyelembe véve készülne el.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: belvízrendszer
  topic: keywords
subject: ökológiai probléma
  topic: keywords
subject: integrált vízgazdálkodás
  topic: keywords
subject: ökológiai célú vízpótlás
  topic: keywords
creator: Szabolcs Kállai
rights: Copyright (c) 2004 Kállai Szabolcs https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 211
ending page: 218
doi: 10.56617/tl.4595

Feketefenyvesek tűzveszélyességi viszonyainak elemzése McArthur modelljével
type: item
description: Magyarország területén a tájidegen feketefenyő állományok fokozottan tűzveszélyes vegetációtípusnak tekinthetők, amit a Dunazug-hegység erdőtüzei is bizonyítanak. Az állományok tűzveszélyességét a bennük felhalmozódott éghető anyag mennyisége, a fennálló meteorológiai tényezők, valamint topográfiai viszonyok határozzák meg. A Dunazug-hegység telepített feketefenyveseinek tűzveszélyességi viszonyait a McArthur-féle empirikus modell segítségével vizsgáltuk. A modell az éghető anyag mennyisége, a hőmérséklet, a relatív légnedvesség, a szélsebesség, a lejtőszög és a szárazsági faktor ismeretében megadja a gyulladási valószínűségként értelmezhető tűzveszélyességi indexet (TVI), a lángmagasságot, a terjedési sebességet, valamint az üszökvetési távolságot. A szárazsági faktor aktuális értéke az utolsó csapadék mennyiségéből, a lehullása óta eltelt időből, valamint a Byram-Keetch szárazsági indexből (BKDI) számítható ki. Korábbi vizsgálatainkból tudjuk, hogy az éghető anyag mennyisége a 60–80 éves állományokban a legnagyobb, így ezek vannak leginkább kitéve az erdőtüzek pusztító hatásának. Emellett már meghatározásra kerültek a BKDI napi értékei az 1993–2002. közötti időszakra vonatkozóan. A BKDI adatok és a Budapest-Lőrinc meteorológiai állomáson 1993. és 2002. között rögzített napi csapadékmennyiségek alapján számoltuk ki a szárazsági faktor napi értékeit és éves változását. Megállapítottuk, hogy az átlagos szárazsági faktor januártól májusig 5-ös értéket mutat, június elején emelkedni kezd, maximumát (8-at) az augusztus-szeptemberi időszakban mutatja, majd folyamatos csökkenés után november végén 5-re áll vissza. A vizsgált időszak legaszályosabb éve (2000) során azonban a szárazsági faktor átlaga hat dekádban is elérte a maximális 10-et. Ezután vizsgáltuk, hogyan hatnak a különböző meteorológiai tényezők változásai a tűzveszélyességi viszonyokra. A hat tényezőből (éghető anyag mennyisége, hőmérséklet, relatív légnedvesség, szélsebesség, lejtőszög és szárazsági faktor) e…
subject: Cikkek
  topic: section
subject: erdőtűz
  topic: keywords
subject: feketefenyő
  topic: keywords
subject: időjárási tényezők
  topic: keywords
subject: lángmagasság
  topic: keywords
subject: szárazsági faktor
  topic: keywords
subject: terjedési sebesség
  topic: keywords
subject: tűzveszélyességi index
  topic: keywords
subject: üszökvetési távolság
  topic: keywords
creator: Imre Cseresnyés
creator: Péter Csontos
rights: Copyright (c) 2004 Cseresnyés Imre, Csontos Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 231
ending page: 252
doi: 10.56617/tl.4597

A szentesi Kántor-halom vegetációjának változása és ennek összefüggése a talaj vízháztartásával
type: item
description: A Szentes melletti Kántor-halmon a vegetáció rövid idő alatt jelentősen, szemlátomást átrendeződött. A taréjos búzafű (Agropyron pectiforme) heverő seprűfűvel (Kochia prostrata) alkotott társulása (Agropyro-Kochietum prostratae Zólyomi 1958) az eltelt vizsgált időszakban jelentősen terjedt, szinte meghódította a halom teljes gyepfoltját. 2000-ben és 2004-ben ugyanazon a helyen ismételtük meg a botanikai mintavételt. Transzszekt vizsgálatot végeztünk, 3 sávban. Ezzel párhuzamosan talajmintákat is vettünk, és az aktuális víztartalmat vizsgáltuk, ami szerint némileg a csúcs mutatkozott nedvesebb élőhelynek. A növények relatív vízigényének alapján a lábi terület adódott szárazabbnak, ami azzal magyarázható, hogy a vízigényesebb fajok visszahúzódtak, eltűntek, és a löszgyep szárazságot jobban tűrő fajai maradtak meg. Jelen vizsgálat alapján igazolható, hogy a területen az elmúlt évek szárazabb, aszályosabb időszakát – a szárazabb termőhely igényű vegetáció terjeszkedésével, és a mezofilabb vegetáció típus szárazságtűrő fajainak az eluralkodásával – a növényzet gyorsan követte.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: vegetációváltozás
  topic: keywords
subject: talajnedvesség
  topic: keywords
subject: transzszekt vizsgálat
  topic: keywords
creator: Márton Vona
creator: Károly Penksza
rights: Copyright (c) 2004 Vona Márton, Penksza Károly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 341
ending page: 348
doi: 10.56617/tl.4604

A Kerca-patak melléki rétek (Kercaszomor, Belső-Őrség) jelene és múltja
type: item
description: Vizsgált területem a Belső-Őrségben, Kercaszomortól délre folyó Kerca-patak völgyében húzódó, korábban kiterjedt kaszálórétek, mára erdősülő gyep-cserje-erdő mozaik élőhelyek voltak. Vizsgálataim fő célja, hogy felhívjam a figyelmet természetvédelmi célú élőhelyfenntartási munkák tervezésekor egy adott terület természetes vagy féltermészetes élőhelyeinek jelenlegi állapotfelmérése mellett a múltbéli történések nyomon követésének szükségességére is. Általánosságban leszögezhető, hogy ezen a tájon a rétek szinte kivétel nélkül az itt élő népesség extenzív gazdálkodása miatt létrejött és fenntartott másodlagos képződmények. Az aktuális állapot részletes felmérése mellett fontosnak tartom legalább 100–150 év történéseinek áttekintésével a mai állapotok kialakulásáért felelős korábbi (főleg antropogén) hatások kronológiai sorrendbe helyezését. Ezek elemzése után megkísérlem magyarázni a területet ért behatások és változások tükrében a mai állapot kialakulását és lehetséges további sorsát. Csak ezek figyelembe vételével remélhető az adott területre adaptált természetvédelmi célú beavatkozások helyes tervezése és megvalósítása. A fenntartási és kezelési munkákat azonban ki kell egészítse a fenntartási-kezelési-restaurációs folyamatokat kísérletesen feltáró és optimalizálásukra választ adó kísérletsorozatok tervezése is. A nem halogatható fenntartási és kezelési munkákkal párhuzamosan be kell állítani kontrollálható kísérleteket is.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: tájtörténet
  topic: keywords
subject: hagyományos rétgazdálkodás
  topic: keywords
subject: élőhely-fenntartás
  topic: keywords
subject: természetvédelem
  topic: keywords
creator: Zoltán Tóth
rights: Copyright (c) 2004 Tóth Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 313
ending page: 339
doi: 10.56617/tl.4603

A Tétényi-fennsík madárfaunájának felmérése 2003–2004-ben
type: item
description: A felmérés alapján a Tétényi-fennsík madárvilága fajgazdag, mind a költő, mind a csak alkalmilag előforduló fajokat tekintve. Az eddigi megfigyeléseim alapján 95 faj előfordulását sikerült megállapítani. Ezek közül 33 faj költ, 21 faj potenciális költőfaj-gyakori vendég, 10 rendszeres átvonuló, 10 rendszeres téli vendég, 21 faj pedig alkalmi vendég. Ezen kívül további 13 faj előkerülésére lehet jó eséllyel számítani a közeljövőben. A fészkelőmadár fauna további kutatását, illetve a felmérés folytatását a jövőben is indokoltnak tartom, elsősorban fővárosunk élővilágának mélyebb megismerése céljából.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: védett terület
  topic: keywords
subject: madár populációk
  topic: keywords
creator: Zoltán Bajor
rights: Copyright (c) 2004 Bajor Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 365
ending page: 370
doi: 10.56617/tl.4606

Eltérő természeti adottságú tájak mezőgazdasági minősítése térinformatikai módszerrel (DK-dunántúli példákkal)
type: item
description: A dolgozatban öt eltérő természetföldrajzi jelleggel rendelkező DK-dunántúli táj mezőgazdasági minősítését végeztük el földrajzi információs rendszer segítségével. A bemutatott számítógépes földértékelő modell – amint azt más vizsgálatok végeredményei is alátámasztják – alkalmas a vizsgált tájak mezőgazdasági szempontú minősítésére. Segítségével megállapítottuk, hogy a vizsgált területen a mezőgazdálkodás számára legjobb adottságok a síkságokon és alacsony dombságokon találhatók. Ezeken a területeken már évszázadok óta a szántóföldi művelés arányának előretörése figyelhető meg, és ez várható, javasolható a jövőben is. A hegységi területek és a Központi-Zselic az erdőművelésnek, illetve a kevésbé tagolt terepen a rét- és legelőgazdálkodásnak kedvez. A kisgazdák által végzett, csak kis mértékben gépesített szőlő és gyümölcstermesztésnek szintén megfelelnek ezek a területek, de nagyüzemi művelésre már alig alkalmasak. Javaslatunk szerint a szántók arányát minimálisra kellene leszorítani ezeken a tájakon.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: tájértékelés
  topic: keywords
subject: földrajzi információs rendszer
  topic: keywords
creator: Péter Gyenizse
rights: Copyright (c) 2004 Gyenizse Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 349
ending page: 364
doi: 10.56617/tl.4605

A Friedberger Ach vízrendszerének és a Sós-ér vízi vegetációjának kvantitatív felmérése
type: item
description: 2001-ben hetedik alkalommal került sor a Friedberger Ach, a Forellenbach, a Höhgraben és a Hörgelaugraben folyóvizek makrophyta vegetációjának térképezésére. A németországi Friedberger Ach vízfolyásait 32 éve 4–5 évenként ismétlődő felmérésekkel kísérik figyelemmel. A vízi vegetáció leírását 1972-ben kezdték meg Kohler et al. (1978) alapján. A térképezéshez kapcsolódó kvantitatív kiértékelést Kohler-Janauer (1995) alapján végeztük el. Szintén a Kohler-módszert alkalmaztuk a Kiskunságban húzódó Sós-ér (V. csatorna) vegetációjának feltárásához. Kérdésünk az volt, hogy alkalmas-e a módszer mesterséges vízfolyások jellemzésére is. Az azonos módszer és adatfeldolgozás garantálja, hogy a különböző, illetve ugyanazon folyóvizek vegetációjának időbeli változása összehasonlítható legyen. Jelen munkánk alapján kijelenthetjük, hogy a módszer nem csak a természetes vízi vegetáció elemzésére, hanem a mesterséges csatornák növényvilágának jellemzésére is sokoldalúan alkalmazható. Az Európai Unió Vízügyi Keretirányelveibe jól beilleszthető, mert egyszerû, gyors és megbízható adatokkal szolgálhat a referenciavizek meghatározásához.
subject: Eredeti cikkek
  topic: section
subject: vízinövény
  topic: keywords
subject: makrophyta
  topic: keywords
subject: Kohler-módszer
  topic: keywords
subject: Duna-Tisza köze
  topic: keywords
subject: csatorna
  topic: keywords
creator: Eszter Falusi
creator: Virág K. Sipos
creator: Károly Penksza
creator: Alexander Kohler
rights: Copyright (c) 2004 Falusi Eszter, Sipos Virág K., Penksza Károly, Alexander Kohler https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-07-27
publication date: 2004-07-27
starting page: 159
ending page: 172
doi: 10.56617/tl.4588

Tájidegen elemek: a Salgótarján környéki salakkúpok
type: item
description: Észak-Magyarország egyik legrégibb nehézipari központjában, Salgótarjánban, a város környékének szénbányászatára telepített erőművek és üzemek (szén-, majd később olajtüzelésű hőerőmű, acélgyár, sík- és öblösüveggyár) évtizedek óta szennyezik a város környezetét. A szennyezés „klasszikus” formáin (lég- és talajszennyezés, a felszíni és a felszín alatti vizek szennyezése) kívül azonban itt a tájrombolás egy jellegzetes fajtája is jelen van: a várostól mintegy 4 km-re keletre (Zagyvaróna közelében, Pintértelepnél), az egykori Salgótarjáni Erőműből származó salakból felhalmozott hányók kúpjai. A két salakhegy és közvetlen környezetük minél sokoldalúbb (morfológiai, vízrajzi, elemanalitikai, növényzeti vizsgálatok) vizsgálatánál elsődlegesen a későbbi rehabilitáció szempontjait tartottuk szem előtt, de eredményeink egészségföldrajzi szempontból is érdekesek lehetnek.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: salakhányó
  topic: keywords
subject: tájidegen elem
  topic: keywords
subject: árkos erózió
  topic: keywords
subject: röntgenfluoreszcens analízis
  topic: keywords
subject: spontán benövényesedés
  topic: keywords
subject: rehabilitáció
  topic: keywords
creator: Zsuzsanna Angyal
creator: Mária Szabó
creator: Dávid Karátson
rights: Copyright (c) 2004 Angyal Zsuzsanna, Szabó Mária, Karátson Dávid https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-12-27
publication date: 2004-12-27
starting page: 287
ending page: 303
doi: 10.56617/tl.4601

A tájhasználat hatása az Őrség erdeire és termőhelyeikre
type: item
description: Az évszázadokon át tartó tájhasználat az őrségi erdők összetételét és szerkezetét lényegesen megváltoztatta. Ezeket a változásokat elsősorban a hazánkban csak az Őrségre jellemző kisparaszti erdőgazdálkodás váltotta ki, de az erdei legeltetések, alomszedések és makkoltatások is hatással voltak az erdők állapotára. A tanulmány a történeti ökológia segítségével részletesen elemzi a vegetációban beállt változásokat, amelynek legszembetűnőbb jele az erdeifenyő tájszintű térhódítása. A természeti táj átalakulását kiváltó erdő- és talajhasználatok a parlagoltatás, szántás, trágyázás, erdőirtás, erdei legeltetés, alomszedés, makkoltatás, gyantatermelés, sarjaztatás, kisparaszti szálalás. Ezen évszázados tájhasználatok ökológiai következményei a pionír fafajok előretörése, illetve a klimax fafajok visszaszorulása, a területek és állományok elfenyvesedés, a mészkerülő, ásványi talajfelszínt kedvelő fajok előrenyomulása, illetve a humuszkedvelő fajok háttérbe szorulása, a finomszemcsés táj- és állománymozaikok létrejötte.
subject: Cikkek
  topic: section
subject: történeti ökológia
  topic: keywords
subject: Őrség
  topic: keywords
subject: erdőkiélések
  topic: keywords
subject: erdőhasználatok
  topic: keywords
subject: tájhasználatok
  topic: keywords
creator: Dénes Bartha
rights: Copyright (c) 2004 Bartha Dénes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
date: 2004-07-27
publication date: 2004-07-27
starting page: 1
ending page: 12
doi: 10.56617/tl.4578