Szarmata temetkezési szokások hatása a talajok redox viszonyainak változására – az üllői szarmata fazekasfalu példáján - Fuchs, Márta; Szegi, Tamás; Michéli, Erika (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2006)
Magyarországon a régészeti feltárások több mint kilencven százalékát a különböző beruházásokat megelőző ún. leletmentő ásatások teszik ki, melyek a beruházások költségvetésének kilenc ezrelékével rendelkeznek. Így bukkantak egy i. sz. IV–V. századbeli szarmata fazekasfalu nyomaira a régészek Üllő közelében, a fővárost elkerülő M0-ás körgyűrű új szakaszának építését megelőző feltárásnál. Az ásatásba való bekapcsolódásunkat a régészek részéről felmerült talajtani vonatkozású kérdések indokolták. Munkánk során részletesen az egyik sírhalom oldalfalában talált vaskéreggel foglalkoztunk. Célunk a vaskérgek kialakulásáért felelős egykori talajképződési viszonyok rekonstruálása, melyben nagy segítségünkre volt 2003. nyarán Dániában, Skelhoj halotti halmának feltárásában való részvételünk. Több különböző talajfolyamat vezethet a vas elmozdulásához és felhalmozódásához az egyes talajszintekben, ilyen a podzolosodás, a redox folyamatok (oxidáció és redukció), valamint bauxitképződés. Vizsgálataink során dán irodalmi adatok és tapasztalatok alapján kémiai bizonyítékokat gyűjtöttünk arra vonatkozóan, hogy az üllői vas-padok redox folyamatok eredményeképpen jöttek létre. Eredményeink alapján megállapítottuk, hogy a sírok oldalfalában talált vaskéreg kialakulásáért az emberi talajbolygatás által előidézett anaerob körülmények folyamatok a felelősek.
Keywords: régészet; talajtan; vas-pad; podzolosodás; redox-folyamatok; emberi hatás