A havasi és alhavasi élőhelyek hosszú-távú megóvása érdekében végzett ökológiai helyreállítási tevékenységek a Retyezát Nemzeti Parkban - Kiss, Imre; Alexa, Vasile (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2015)
Jelen tanulmány a törpefenyő (Pinus mugo), a boróka (Juniperus communis) és a rododendron (Rhododendron kotschyi) közös élőhelyeire fókuszál oly módon, hogy bemutatja a Retyezát Nemzeti Park havasi és alhavasi, nem sérült populációinak fenntartási és megőrzési módszereit, valamint a már sérült populációk rekonstrukciós módszereit és konzerváló kezelését is. A természetes és mesterséges regenerációs módszerek közül a leromlott állapotú törpefenyő populációk helyreállítására a csemete ültetvényes regeneráció tűnik az egyetlen elfogadható módszernek, tekintettel arra, hogy a természetes regeneráció bonyolult folyamat és hosszú ideig tart. Az alkalmazandó módszerek helyes kiválasztása érdekében a tanulmány a Romániai Déli-Kárpátokban található Retyezát Nemzeti Park egyedülálló természeti tájainak megőrzési terveit is bemutatja, majd a törpefenyő (Pinus mugo) és a társult lágy- és fásszárú növényfajok élőhelyeinek leírásával folytatódik. A Retyezát Nemzeti Parkban végzett ökológiai helyreállítással kapcsolatos esettanulmány ─ a törpefenyő és a boróka csemete ültetvényes regeneráció ─ a módszerek és konkrét eredmények ismertetése mellett a várható eredményeket is előrevetíti, figyelembe véve az elpusztult élőhely mesterséges regenerációjának ökológiai elveit, mint például: beültetett terület, csemeték, csemetenevelés és az ültetés helyére történő szállításuk, valamint a tényleges ültetés.
Keywords: Retyezát hegység; havasi élőhelyek; törpefenyő (Pinus mugo); boróka (Juniperus communis); rododendron (Rhododendron kotschyi); élőhely rekonstrukció; mesterséges regenerálódás