A gyógyító természeti környezet: az állat- és növényterápiák alapvető pszichológiai hatásmechanizmusai - Dósa, Zsuzsanna; Dúll, Andrea (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2005)
A pszichológia – pontosabban annak egyik új ága, a környezetpszichológia – modern eredményei újabban erőteljesen felhívják a figyelmet, hogy modern, művi környezetben élő embernek is erős motivációja van a természeti környezettel való sokszintű, közvetlen kapcsolat fenntartására. A környezet- és egészségpszichológia feladatai közé tartozik ezen a téren, hogy megértse a természeti környezet alkotóinak (állatok, növények) az emberi pszichológiai működésekre gyakorolt hatását, feltárja a közvetítőket és a kölcsönhatásokat, és a megismert hatásmechanizmusokat beépítse a gyógyító és betegségprevenciós munkába. Ezért napjainkban nyilvánvalóvá vált a természeti közegünkkel (flóra, fauna) való természetes kapcsolatunk helyreállításának szükségessége. Jelen írásunkban ennek két lehetséges módját mutatjuk be: az állatterápiát és a növényterápiát. Szimbolikájuk szerint az állatok az őserő, a növények pedig az örök fejlődés jelentését hordozzák. Az állatok segítségével végzett fejlesztő tevékenység egyik formája az ún. állat asszisztált aktivitás (AAA), amelyet szakemberek vagy laikusok végeznek állatok segítségével. Ez az aktivitás elsősorban a résztvevők (főként egészséges emberek) életminőségét hivatott javítani: egyaránt jelenthet felüdülési, nevelési és terápiás tevékenységet. A másik tevékenységi forma az állat-asszisztált terápia (AAT), ami olyan célorientált foglalkozás, melynek során az állat (ló, kutya, delfin, akváriumi halak, stb.) jelenléte és aktivitása a terápiás program része, és a páciensek fizikai-, érzelmi-, kognitív és szociális funkcióinak javítását tűzi ki célul maga elé. Az AAT célcsoportjait egyaránt alkothatják az egészséges, sérült, fogyatékos, károsodott felnőttek és gyerekek, akik megelőző, gyógyító és fejlesztő kezeléseket kapnak. A növényterápiának két lehetséges akcióterülete ismert. A zöld növényzet által borított helyek (kertek, parkok) felkeresése, melynek preventív, gyógyító és rehabilitációs hatása van. Elsősorban szellemileg fáradt és stresszes életet élő emberek veszik igénybe, de része lehet egy mindennapi mentálhigiénés programnak is. A növényterápia másik alkalmazási formája az aromaterápia. Napjainkban a gyógynövényeket előszeretettel használják az életminőség javítására; közkedveltek például hangulatjavító és természetes stimuláló tulajdonságuk révén.