Műtrágyázott szántók nitrát vesztesége: mit befolyásol a lejtés? - Jakab, Gergely; Karsai, Gergely; Szalai, Zoltán; Szabó, Judit (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2017)
A nitrogén (N), mint alapvető makro tápelem nélkülözhetetlen mind a növények mind a mikrobióta számára. A mérsékelt égövben és különösen az intenzíven művelt területeken a biológiai produkciót a talajból felvehető N mennyisége korlátozza. Az intenzív talajművelés fokozatosan csökkenti a talaj szervesszén és N tartalmát ezért a gazdaságos növénytermesztés szempontjából a tápanyagutánpótlás létkérdés. A leggyakrabban alkalmazott N trágyák szervetlen nitrogént leginkább nitrátot tartalmaznak, mely vízben jól oldódik ezért a talajban kimondottan mozgékony. Következésképpen a kijutatott nitrát mennyiség kisebb- nagyobb hányada nem hasznosul, hanem a felszíni lefolyás által távozik a területről vagy a mélybeszivárgó víz által jut el a talajvízbe. Jelen munka arra keresi a választ, hogy azonos csapadékok (40 mm h-1, laboratóriumi esőszimulátor) eltérő lejtőhajlás (5 és 12%) és talajállapot (magágy, tömörödött és kérges) mellett, közvetlenül nitrát műtrágyázás (100 kg ha-1) után milyen nitrát veszteségeket okoznak. Minden csapadékeseménynél csak a felszínről lefolyó víz első fél mm-ben mértünk megnövekedett nitrát koncentrációt ( 170 mg L-1) ugyanakkor a jelentős nitrát veszteséget (szintén 170 mg L-1, azonban az átszivárgó víz teljes mennyiségében az átszivárgás egész időtartama alatt) a mélybeszivárgó vízmennyiség okozta. Következésképpen a lejtő meredeksége (és a felszín állapota) a talajba, ill. az azon átszivárgó víz mennyiségének szabályozásán keresztül határozza meg a nitrátveszteség mértékét. Azaz a meredek, kérges lejtőn mértük a legkisebb nitrát veszteséget, mert a minimális beszivárgás miatt a csapadékjelentős része a felszínen folyt le. A csapadékok között a talajfelszín párolgása felfelé irányuló vízmozgást indukált a talajban, ami ismét a felszínre emelte a már bemosódott nitrát egy részét. Feltehetőleg e felszíni, kicsapódott nitrát mennyiség okozza a következő csapadék kezdeti felszíni lefolyásában mért magas koncentrációt. A talaj nitrát vesztesége és a terület lejtése tehát fordítottan arányos, habár az összefüggés gyenge.