Érintett ágazatok álláspontja a Kolon-tó környékén egyes idegenhonos mézelő inváziós növényfajok vonatkozásában - Meinhardt, Sarolta; Czóbel, Szilárd; Ábrám, Örs; Morvai, Edina; Tormáné Kovács, Eszter (TÁJÖKOLÓGIAI LAPOK, 2024)
A hazai méhészeti ágazat jelenleg nagymértékben függ az idegenhonos mézelő inváziós növényfajoktól, mint pl. a fehér akác (Robinia pseudoacacia L.), a közönséges selyemkóró (Asclepias syriaca L.) és az invazív aranyvessző fajok (Solidago gigantea Ait. és Solidago canadensis L.). 2023 márciusa és októbere között félig strukturált interjúkat készítettünk a Kolon-tó környékén a legfőbb érintett ágazatok képviselőivel: természetvédelmi szakemberekkel, méhészekkel, erdőgazdálkodókkal és mezőgazdálkodókkal. Vizsgálatunk fő célja az volt, hogy felmérjük a négy érintett csoport megítélését az idegenhonos mézelő inváziós növényfajok vonatkozásában, valamint feltárjuk a konfliktusos pontokat. Eredményeink alapján a fehér akác jelenléte a területen csak a természetvédelmi ágazat számára nem kívánatos, a közönséges selyemkóró a legkárosabb faj mind természetvédelmi, mind mezőgazdasági szempontból. Az inváziós aranyvessző fajok ritkábban fordulnak elő, de természetvédelmi szempontból szintén nem kedvezőek. Ezek a fajok a méhek téli felkészítésében játszanak szerepet. A méhészek más értékes méhlegelőket is említettek (pl. mezővédő erdősávok, virágzó fák és cserjék, vadvirágos rétek, őshonos méhlegelők, mint pl. a hárs), amelyek közül több is helyettesítheti az idegenhonos inváziós fajokat. Az agrártámogatások létfontosságúak a helyi mezőgazdálkodók számára. Ezzel együtt azonban nem szívesen veszik igénybe a kifejezetten az őshonos mézelő növényfajokkal kapcsolatos támogatást, mert valamilyen okból kifolyólag nem tekintik őket kedvezőnek. Ami a konfliktusokat illeti, az erdőgazdálkodók és a mezőgazdálkodók túl szigorúnak tartják a természetvédelmi ágazat szabályozásait és korlátozásait. A terület gazdag vadméhfaunája miatt a természetvédelmi szakemberek nem preferálják a vándorméhészek jelenlétét kaptárjaikkal, amelyek kompetíciós nyomást gyakorolnak a vadméhekre. A méhészek a mezőgazdálkodókkal kapcsolatban számoltak be konfliktusos esetekről repcén történt méhmérgezés vonatkozásában. Összességében elmondható, hogy a megkérdezett méhészek nyitottak az őshonos mézelő növényfajokra, de jelenleg az ágazat függ az idegenhonos mézelő növényfajoktól. Emellett vannak konfliktusos esetek az érintett csoportok között, de ezek többsége diskurzussal feloldható.
Keywords: méhlegelő növényfajok; inváziós növények; természetvédelem; méhészet; erdészet; mezőgazdaság