ISSN 2415-9395 (Online) A Studia Mundi – Economica a MATE Vidékfejlesztés és Fenntartható Gazdaság Intézetének online tudományos folyóirata. A folyóirat létrehozásának célja, hogy lehetőséget biztosítson újszerű tudományos eredmények, színvonalas tudományos munkák, esettanulmányok és egyéb tudományos értékű művek megjelentetésére az Intézet profiljához kapcsolódó szakmai területeken. Alapítva: 2014-ben a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Karán.
Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem, Gödöllő
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).
Közlekedésbiztonsági rendszerek regionális összefüggései
Tanulmányunk célja annak megértése, hogy milyen nemzetközi példák és bevált gyakorlatok vannak a közlekedésbiztonsági rendszerek terén, valamint hogyan lehet ezeket hatékonyan adaptálni a hazai regionális viszonyokhoz. Fontos szempont a regionális rendszerek hatékonysága és stabil működése, valamint az alkalmazásuk költség-haszon elemzése is. Az összegyűjtött adatok és tapasztalatok vizsgálata segít abban, hogy hatékony stratégiákat és rendszereket alakítsunk ki a közlekedésbiztonság növelése érdekében. A kutatásunk eredményeinek megfelelően javaslatokat fogunk tenni a hazai közlekedésbiztonsági rendszer fejlesztésére, figyelembe véve a nemzetközi példákat és bevált gyakorlatokat. Ezen túlmenően, elemzésünkbe beemeltük a különböző szervezetek együttműködését, hogy hatékonyabban lehessen kezelni a közlekedésbiztonsághoz kapcsolódó kihívásokat. Tanulmányunk alapján megállapítható, hogy a közlekedésbiztonsági rendszerek javítása érdekében fontos a közúti infrastruktúra korszerűsítése és fejlesztése is. Ez magában foglalja a biztonságosabb útszakaszok kialakítását, a közvilágítás és jelzőrendszerek javítását, valamint a sebességkorlátozások és más közlekedési szabályok hatékony ellenőrzését és betartását. Eredményeink alapján megállapítottuk, hogy ki kell dolgozni olyan képzéseket és oktatási programokat, amelyek segítenek a közlekedési szakembereknek és a közlekedési résztvevőknek a közlekedésbiztonsági ismeretek és tudatosság fejlesztésében.
Copyright (c) 2025 József Káposzta, Kitti Némediné Kollár, Mónika Urbánné Malomsoki, László Péli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A SMART közlekedési rendszerek városfejlesztési tényezői
Napjainkban a SMART/okos közlekedési rendszerek nem csak a technológia fejlődését jelképezik, hanem a fenntartható és felelős mobilitás irányába mutatnak. Ezek az innovatív megoldások olyan válaszokat nyújtanak a közlekedési kihívásokra, amelyek megfelelnek a modern városok fejlesztési követelményeinek és hozzájárulnak a fenntartható városi fejlődéshez és egyben a jövőbeni területfejlesztési stratégiákat is megalapozzák. A SMART közlekedési rendszerek célja az, hogy összekapcsolják az embereket és a városokat, javítsák a közlekedés hatékonyságát és biztonságát, valamint elősegítsék a fenntartható mobilitást. Jelen tanulmányban áttekintjük azokat a legfontosabb szempontokat, amelyek alátámasztják a SMART közlekedési rendszerek létrehozásának szükségességét és stratégiai jelentőségét a modern társadalomban. Kiemelt figyelmet kapnak olyan alapvető tényezők, mint például a fenntarthatóság és a környezettudatosság, amelyek egyre nagyobb prioritást kapnak a közlekedés területén. Véleményünk szerint az ökológiai hatékonyság és a zöld technológiák fejlesztése szintén kulcsfontosságúak a SMART közlekedési rendszerek sikeres implementálásához. Továbbbá a technológiai fejlődés és innováció szintén fontos elemét képezik a SMART közlekedési rendszereknek, hiszen csak újszerű megoldásokkal és modern technológiákkal lehet hatékonyabbá tenni a közlekedést. A tanulmány célja, hogy átfogó és részletes elemzést nyújtsunk a hazai közlekedési rendszerek új irányairól és fejlesztési lehetőségeiről. A bemutatott szempontok és stratégiák segítségével a SMART közlekedési rendszerek tervezése és megvalósítása hatékonyabb és fenntarthatóbb módon történhet, megfelelve a modern társadalom igényeinek és kihívásainak.
Copyright (c) 2025 Kitti Némediné Kollár, József Káposzta, Mónika Urbánné Malomsoki, László Péli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Egyetemi hallgatók motivációs tényezőinek és preferenciáinak vizsgálata a munkahely választás tekintetében
A XXI. század változó munkaerőpiacán rendkívül fontos megismerni azokat a motivációs tényezőket, hajtóerőket és preferenciákat, amelyeket az egyetemi hallgatók fogalmaznak meg leendő munkáltatójukkal szemben, hiszen ők azok, akik hamarosan a munkaerőpiacra lépve diktálhatják az új trendeket. A most hallgatói viszonyban lévő egyetemisták túlnyomó része a Z generáció szülötte, több aspektusban és személyiség jegyben is eltérnek a korábbi generációk tagjaitól. Másképp értékelik magukat, a körülöttük lévő világot, más az értékrendjük, és eltérő módon állnak a munkához és a leendő munkáltatójukhoz. Az elmúlt évtizedek munkaerőpiaci kihívásai sok szempontból átalakulóban vannak, a HR vezetők többsége ezekre keresi most a megoldást úgy, hogy valójában a helyes irány-mutatást a Hallgatóknak már az Egyetemek padsoraiban kellene megkapniuk, megkönnyítve ezzel mindkét fél helyzetét. A kérdőíves vizsgálatban 171 egyetemi hallgató került megkérdezésre Magyarország majd összes várme-gyéjéből, közel 75% -uk pedig Z generációsnak vallotta magát. A demográfiai kérdések mellett többek között a motivációs tényezőikre és preferenciáikra-, várható nettó jövedelem elvárásaikra-, és migrációs szándékaikra kér-deztem rá. Ezek mellet vizsgáltam, hogy hallgatóként milyen segítséget kapnak jelenleg az oktatási intézményükben a munkahelyválasztással kapcsolatosan. A hallgatók 59%-ának van valamilyen mértékű elvándorlási szándéka, 71%-uk nem vett eddig részt duális képzésben vagy gyakornoki programban, és majd 60%-uk válaszolta azt, hogy vagy nem szerzett tudást és tapasztalatot a munka világára való felkészüléssel kapcsolatosan, vagy ha volt is ilyenben része, nem érzi magát kellőképpen felkészültnek.
Copyright (c) 2025 Vafnóczki Attila József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Exploring challenges and opportunities for bio-based business models to strengthen Ecuador’s rural economy
The imperative transition from a linear to a circular business model is a critical factor in achieving sustainable development. Bioeconomy offers sustainable long-term economic growth by efficiently utilizing natural resources and integrating bio-based business model innovations alongside circularity principles. As the part of a long-term research searching for bio-based solutions for helping Ecuador’s rural economy, this paper aims to investigate bio-based business models in Ecuador to enhance the understanding of bioeconomy and help rural development within the country. The study employed two methodological approaches: a systematic literature review (SLR) of bio-based business models and graphical visualization. The findings encompass 22 relevant publications from 2020 to 2025. The study identified (1) the nexus between the circular economy and bioeconomy; (2) the framework of bioeconomy in Ecuador for implementing bio-based business models; (3) challenges and opportunities associated with bio-based business models in Ecuador; (4) network visualization of the bio-based models in Ecuador; and (5) top authors in the research field analyzed. This investigation underscores the connection between bioeconomy and bio-based business models for their implementation in rural Ecuador. The results indicate that despite Ecuador's abundant biodiversity, the country faces several challenges, including a lack of collaboration among stakeholders, insufficient public and private funding, limited research and innovation (R&I), inadequate technological resources, and undefined public policies for the implementation of the bioeconomy. The barriers are especially in rural areas, where infrastructural and technological gaps hinder the implementation of bio-based business models. Fostering sustainable models in Ecuador can drive national growth while revitalizing rural economies through employment generation, income diversification, and community resilience. Given that this study was conducted through an online review of diverse scientific articles and reports concerning Ecuador, it is recommended that future research incorporate comprehensive case studies involving interviews and field visits. Such an approach would enable a more nuanced understanding of the specific added value and potential of diverse bio-based enterprises, especially in rural areas. Additionally, a cross-national comparative analysis would be advantageous to explore the coexistence of different bio-based business models and their impact for rural economies. Finally, a life cycle assessment of activities within the bioeconomy framework is crucial, particularly in relation to the agri-food sector in Ecuador given its importance for rural livelihoods and national food security.
Copyright (c) 2025 Erika Luzon, Krisztián Ritter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Film- és sorozatturisztikai helyszínek összehasonlító vizsgálata európai desztinációk példáján
A koronavírus-járvány miatt bevezetésre kerülő korlátozások feloldását követően újra fókuszba került a túlzott mértékű turizmus. A tanulmány középpontjában olyan desztinációk állnak, melyek az ott forgatott film vagy sorozat ismertté válását követően jelentős látogatószám-növekedésre tettek szert. Három európai országból választott film- és sorozatturisztikai helyszínről készített esettanulmány segít a túlzott mértékű turizmus jeleit feltérképezni. Dubrovnik, Hallstatt és a Szporádok két szigetének (Szkopelosz és Szkiatosz) lakói szembesülnek a turistaáradat jelenlétéből adódó problémákkal: a területen zsúfoltság tapasztalható, az infrastruktúra túlterhelt, az élelmiszer- és ingatlanárak emelkednek, a környezetre rótt terhelés igen nagy. Számos intézkedés ismert, melyek segítséget jelenthetnek az érintett települések számára: a tömegközlekedés támogatása az autós közlekedéssel szemben csökkenti a környezeti terheket, a tengerjáró hajók kikötésének szabályozása, valamint a látogatószám menedzselésének más módjai szükségszerűvé válhatnak, a turisták és a desztináció menedzsment számára is jelentős előnyökkel járhat az online jegyvásárlás lehetősége, az előzetes helyfoglalási rendszer bevezetése. Annak érdekében, hogy a filmekben és sorozatokban látott desztinációk ne essenek áldozatul a hirtelen jött népszerűségnek, megfontolt turisztikai stratégiát kell követniük, tudatos attrakciófejlesztés eredményeként optimalizálhatják a turisták létszámát a területen.
Copyright (c) 2025 Szőllős-Tóth Andrea, Bujdosó Zoltán, Csapóné Riskó Tünde https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Felső-Dunamente fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata
A Felső-Dunamente Tájvédelmi Rezervátum Vajdaságban található, amely határos a magyarországi Duna-Dráva Nemzeti Parkkal, és a horvátországi Kopácsi – rét természetvédelmi területtel is. Három nyugat-bácskai település – Bezdán, Monostorszeg és Kupuszina – szerves része a Felső-Dunamente természetvédelmi rezervátumnak. A kistérség, amelyet ez a három település alkot, nem egy községhez tartozik. Szerbiában a törvény úgy rendelkezik, hogy a Felső-Dunamente tájvédelmi terület a Vajdaság Erdei Közvállalat irányítása alá tartozik. A falvak viszont Apatin község és Zombor Város fennhatósága alá tartoznak. Ez megnehezíti az érintett terület egységes fejlesztését. Az ezzel kapcsolatos munkánk első részében a szakirodalom tömör áttekintésével foglalkozunk, különös figyelmet fordítva a területfejlesztés alapjaira és annak fontosságára, a vidékfejlesztés gyors definiálására, míg a téma jellegéből adódóan a helyi gazdaságfejlesztés elméletét is röviden érintjük. A cikk második, nagyobb részében a saját kutatásunk folyamatára, és kifejezetten a primer kutatási eredmények (kérdőívezés, strukturált interjúk) feldolgozására koncentrálunk. Eredményeink alapján fontosnak tartjuk kiemelni a civil szervezetek jelentőségét a helyi fejlesztésekben, hiszen ők a társadalmi élet mozgatórugói. Kérdőíves felmérésünk kimutatta, hogy a lakosok szerint fontos lenne egy térségi központot létesíteni, ahol minden információt elérnek. Fő javaslatként megfogalmazódott az online tér minél jobb kihasználása is.
Copyright (c) 2025 Pelt Ilona, Ritter Krisztián https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A klímaváltozás okozta felmelegedés hatása a közepes méretű napelemes erőművek teljesítményére
A tanulmány három magyarországi település – Miskolc, Sopron és Veszprém – közepes méretű napelemes rendszereinek modellezésére és az éghajlatváltozás hatásainak vizsgálatára összpontosít a villamosenergia-termelés szempontjából. Az elemzés az RCP2.6, az RCP4.5 és RCP8.5 forgatókönyveken alapul. A vizsgálatokhoz a Meteonorm időjárási adatbázis generált bemeneti idősorokat, míg a szimulációkat a SAM program végezte el. Az eredmények azt mutatják, hogy az éghajlatváltozás hatásai jelentős eltéréseket okozhatnak a napelemes rendszerek teljesítményében. A növekvő hőmérséklet kedvezőtlenül befolyásolja a rendszerek hatásfokát, míg a globális sugárzás változásai pozitív irányú korrelációban vannak a teljesítménnyel. Az RCP4.5 és az RCP8.5 forgatókönyvek alapján várható legnagyobb hőmérséklet-emelkedés csökkentheti az energiatermelés hatékonyságát, míg az RCP2.6 forgatókönyv stabilabb eredményeket mutat. Az elemzés eredményei hasznos iránymutatást nyújthatnak a jövőbeli napelemes projektek tervezéséhez és telepítéséhez, különösen a változó éghajlati körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Az ilyen vizsgálatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a megújuló energiaforrások hatékonyabban támogassák az energiaátmenetet, miközben Magyarország fenntarthatósági céljait is elősegítik.
Copyright (c) 2025 Bozsik Nándor, Takács István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Turizmusfejlesztési támogatások vizsgálata a hazai NUTS2 régiókban, fókuszban Észak-Magyarország
A tanulmány a turizmusfejlesztési jogcímen megítélt pénzügyi források területi aspektusait vizsgálja Magyarországon 2004 és 2020 között, különös tekintettel az Észak-Magyarország régióra. A kutatás célja, hogy feltárja, milyen hatást gyakoroltak az EU-s támogatások hazánk turizmusának teljesítményére és versenyképességére. Az eredmények alapján Észak-Magyarország kiegyensúlyozott fejlődése fenntartható növekedési pályát mutat. Jelentősebb növekedést az árbevétel és a kapacitáskihasználtság terén ért el, ami az uniós források célzott és hatékony felhasználását tükrözi. Ugyanakkor a beágyazottság stagnáló mutatói az infrastruktúra további bővítésének szükségességét jelzik. A regionális összehasonlítások rávilágítanak az egyes régiók eltérő fejlődési pályáira, például a Közép-Dunántúl régióban kiegyensúlyozott teljesítmény volt mérhető, míg az Észak-Alföld régióban a keresleti oldal gyengesége miatt alacsonyabb teljesítményt azonosíthatunk. A Nyugat-Dunántúlon a fürdőturizmusból fakadó bevételek révén kiemelkedő értékeket tapasztalhattunk, de a hatékonysági mutatói csökkentek, ami a források alulhasznosítására utal. A tanulmány javaslatokat fogalmaz meg az alacsonyabb teljesítményű régiók fejlesztési stratégiáinak erősítésére, a fenntarthatóságot előtérbe helyező ESG-elvek alkalmazására, valamint az infrastruktúra modernizációjára. Az eredmények rávilágítanak arra, hogy az EU-s források jelentős mértékben hozzájárultak Magyarország turisztikai fejlődéséhez, miközben hangsúlyozzák a térségi különbségek csökkentésének és a forrásfelhasználás hatékonyságnövelésének további szükségességét.
Copyright (c) 2025 Bujdosó Zoltán, Gyurkó Ádám, Némediné Kollár Kitti https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bibliometric Analysis of Adaptation Strategies to Climate Change in European Rural Communities
Climate change presents significant challenges for European rural communities, necessitating robust adaptation strategies to enhance resilience and support sustainable development. This study employs a bibliometric analysis to map the academic landscape surrounding climate change adaptation strategies in European rural areas, identifying key research trends, influential studies, and thematic shifts over time. Using tools such as Biblioshiny and VOSviewer, the study analyses a dataset comprising 291 documents from 158 sources published between 2005 and 2025. The findings reveal key research clusters, country-wise production, total citation per country, prominent journals, and major contributing institutions, highlighting the increasing academic focus on adaptation strategies. The study also examines co-occurrence patterns of keywords, shedding light on dominant themes such as community-based adaptation, resilience, governance, and policy frameworks. Furthermore, it identifies critical research gaps and underscores the importance of integrating policy measures with localized, participatory solutions. By bridging scientific insights with practical applications, this research provides valuable contributions to policymakers, practitioners, and scholars engaged in rural sustainability and climate adaptation efforts.
Copyright (c) 2025 Lediane Durmishi, Anthony Cristian Medina Paredes, Tibor Farkas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Regional Distribution and Demographic Impacts of the Housing Allowance Program of the Vojvodina Economic Development Program
The relationship between demographic trends and economic performance has long been a central topic of scientific research. Population changes are determined by the number of births, deaths, and migration. In most developed countries, the birth rate has significantly decreased in recent decades. The population of Vojvodina and its neighboring countries, including Hungary, has been steadily declining in recent decades. This trend is consistent with demographic processes in developed countries worldwide. The aim of the Vojvodina Economic Development Program is providing subsidies to ensure people’s thriving in their homeland, with one of its key elements being home creation allowances linked to economic goals. The study examines the interconnections between demographic data and family support subsidies in Vojvodina, comparing it with population statistics from Hungary, its neighboring countries as well as several other European states. In addition to demographic analyses based on both domestic and international literature, the study briefly reviews the family and home creation allowance systems of Hungary and the Visegrád countries, with a particular focus on measures aimed at retaining population and improving families' housing conditions. The study explores the significance of such grants in terms of improving the demographic situation of communities in the examined areas.
Copyright (c) 2024 Bálint Juhász https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Implication or Validity of the Rebound Effect in Present European Energy Sector
Energy efficiency is one of the most important and global topics which is explored and studied. As a result of those studies, rebound effect has become important phenomenon due to failure of previous energy policies in stabilizing energy consumption levels. Based on rebound effect phenomenon, every energy legislature does not improve energy efficient, on the contrary it creates reverse effects. Recent energy policies are aimed to achieve a successful transition from conventional energy sources to renewables. Meanwhile, environmental challenges have increased the urgency and importance of latest steps. EU governance bodies have ratified several policies in tackling energy problems including rebound effect. This article explores how this phenomenon can result in undesired outcomes by studying possible effects of several variables in final energy consumption levels. These variables have been picked based on the potential impact factors on energy. We will implore desktop secondary research methodology to investigate to what extent EU energy policies have been successful in recent years to achieve energy efficiency. Afterwards, we can answer to our question whether rebound effect phenomenon is actual.
Copyright (c) 2024 Tofig Bayramov, Sabuhi Mammadli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az okos technológiák és a mesterséges intelligencia alkalmazásának nemzetközi áttekintése a turizmus iparágban és a fürdővárosokban
Az okos (smart) technológiák, mint az IoT, a big data, a mesterséges intelligencia és a digitális platformok, alapvetően átalakítják a turizmus iparát, különösen a fürdővárosok esetében. Ezek a technológiák nemcsak a turisztikai élmények gazdagításához járulnak hozzá, hanem elősegítik a fenntarthatóságot és a helyi közösségek jólétének javítását is. A tanulmány célja, hogy feltárja a smart technológiák és mesterséges intelligencia (MI) alkalmazásának jelenlegi helyzetét és lehetséges jövőbeli hatásait a nemzetközi és regionális turizmusban, különös tekintettel a fürdővárosokra, amelyek az egészségturizmus fontos központjai. Az elemzés számos nemzetközi példán és esettanulmányon alapul, amelyek alátámasztják a technológiák gazdasági, ökológiai és társadalmi hatásait.
Copyright (c) 2024 Fejes Judit Katalin , Katits Etelka, Szabó Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Complex development analysis of the disadvantaged settlements of the Kistelek district in Southern Hungary
The central theme of the research is a complex study of the disadvantaged settlements of the Kistelek district in the Southern Great Plain. One of the poorest areas of Csongrád-Csanád county was mapped at two points in time (2014 and 2019) to identify the typical economic and social changes. A complex development indicator was used to analyse the economic, social, infrastructural, social and employment situation of the municipalities. The only town in the district, Kistelek, was ranked first on the basis of the complex development indicator. Kistelek is a service-poor district centre, yet it illustrates the centre-periphery relationship in the region. The district is rich in natural and human assets, which, if used wisely, could provide a breakthrough from the unfavourable economic situation. The analysis has led to proposals for solutions to problems relating to land use, rural society and life in the district, and local economic development.
Copyright (c) 2024 Kovács Helga, László Makra, Balázs Duray, Levente Komarek https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Versenyképességünk, külkereskedelmi exporttöbbletünk fenntartása érdekében a KAP 2020 utáni jövőjéről folyó vita során kiemelt fontossággal bírt versenytársaink lehetőségeinek, agrárpolitikai rendszereinek feltérképezése. A szerző kutatásának célja, hogy a KAP és a Mercosur agrárpolitikájának összehasonlító elemzése által inputokkal szolgáljon a KAP jövőjéről, továbbá az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás ratifikációjáról folyó vitához. A mű a kritikai diskurzuselemzés módszerét alkalmazza, a dokumentumanalízist célzott, félig strukturált, szakmai interjúkkal egészíti ki. Munkájában a szerző előbb Phil Hogan EU-s mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos 2014-2019 közötti politikai diskurzusát vizsgálja 20 beszéd elemzése révén, melyek alapján bemutatja, Hogan politikai beszédeiben miként is nyilatkozott a mezőgazdaság környezetvédelemben betöltött szerepe, illetve az agrár-külkereskedelem jövője kapcsán. Röviden végigtekinti továbbá a Mercosur 8. sz. Munkacsoportjának üléseiről a fenti periódusban készített kilenc akta kommunikációját. A szerző ezt követően négy, általa készített mélyinterjút mutat be a magyar, az összeurópai, illetve a dél-amerikai agrár-környezetvédelem jelenlegi helyzetéről, a szabadkereskedelmi megállapodás utáni jövőjéről, lehetséges fejlődési irányairól. Hipotézise szerint az EU-Mercosur szabadkereskedelmi tárgyalások elhúzódásának fő oka, hogy a két integráció agrárpolitikája a környezetvédelmi intézkedések terén igen jelentős különbségeket mutat és ez a mezőgazdasági politikáért felelős döntéshozók diskurzusában is érezhetően visszaköszön.Versenyképességünk, külkereskedelmi exporttöbbletünk fenntartása érdekében a KAP 2020 utáni jövőjéről folyó vita során kiemelt fontossággal bírt versenytársaink lehetőségeinek, agrárpolitikai rendszereinek feltérképezése. A szerző kutatásának célja, hogy a KAP és a Mercosur agrárpolitikájának összehasonlító elemzése által inputokkal szolgáljon a KAP jövőjéről, továbbá az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás ratifikációjáról folyó vitához. A mű a kritikai diskurzuselemzés módszerét alkalmazza, a dokumentumanalízist célzott, félig strukturált, szakmai interjúkkal egészíti ki. Munkájában a szerző előbb Phil Hogan EU-s mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos 2014-2019 közötti politikai diskurzusát vizsgálja 20 beszéd elemzése révén, melyek alapján bemutatja, Hogan politikai beszédeiben miként is nyilatkozott a mezőgazdaság környezetvédelemben betöltött szerepe, illetve az agrár-külkereskedelem jövője kapcsán. Röviden végigtekinti továbbá a Mercosur 8. sz. Munkacsoportjának üléseiről a fenti periódusban készített kilenc akta kommunikációját. A szerző ezt követően négy, általa készített mélyinterjút mutat be a magyar, az összeurópai, illetve a dél-amerikai agrár-környezetvédelem jelenlegi helyzetéről, a szabadkereskedelmi megállapodás utáni jövőjéről, lehetséges fejlődési irányairól. Hipotézise szerint az EU-Mercosur szabadkereskedelmi tárgyalások elhúzódásának fő oka, hogy a két integráció agrárpolitikája a környezetvédelmi intézkedések terén igen jelentős különbségeket mutat és ez a mezőgazdasági politikáért felelős döntéshozók diskurzusában is érezhetően visszaköszön.
Copyright (c) 2024 Báló András https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A megújuló energiaforrások és az online kommunikáció lehetséges kapcsolatainak vizsgálata primer kutatási módszerrel
Az elmúlt években a megújuló energiaforrások szerepe központi kérdéssé vált mind az energiaszektor, mind a közélet körében, ami egyrészt köszönhető geopolitikai-, gazdasági eseményeknek, másrészt a hosszú távú környezetvédelmi célkitűzéseknek. A megújuló energiaforrások térhódítása már a 90-es évek óta zajlik, mégis Magyarországon csak néhány éve került a figyelem és az érdeklődés középpontjába. Ennek hátterében leginkább az energiakrízis következtében egekbe szökő energiaárak állnak, de vannak további tényezők is, például a napjainkban töretlen érdeklődésnek örvendő „zöld mozgalmak”, amelyek éppúgy aktivizálták a társadalmat, mint a rapszodikus energia kiadások. Kutatásunkban azt vizsgáljuk, hogy milyen összefüggésben áll az energiaválság és a megújuló energiaforrások iránti kereslet, továbbá primer kutatás segítségével elemezzük az ebben rejlő online kommunikációs kapcsolódási pontokat, lehetőségeket és kihívásokat. A kutatási kérdőívet összesen 418 fő töltötte ki. Kutatásunknak két célt határoztunk meg, elsőként azt, hogy fény derüljön arra a belső mozgatóerőre, amely hatással van a fogyasztók viszonyára a megújuló energiaforrásokat tekintve, a másik cél pedig annak feltárása, hogy az online kommunikációhoz vezető eszköztárak közül, melyek alkalmazhatóak a lakosság prekoncepcióinak és attitűdjének formálására. Az eredmények alapján, a vizsgált minta jelentős része állította, hogy az energiakrízis befolyással volt döntésére, amikor a megújuló energia mellett tette le voksát. A megkérdezettek több mint fele gondolja úgy, hogy az energiaválság következtében nyitottabbá vált a társadalom a megújulók felé, valamint nagy részük azontúl, hogy a közösségi média felületein tájékozódik a témában, figyelemmel is kíséri az alternatív energiaforrásokkal kapcsolatos híreket, aktualitásokat valamilyen online média fogyasztásával, továbbá érdekelné egyéb opció, ami lehetőséget ad az ismeretek bővítésére.
Copyright (c) 2024 Szeberényi András, Fűrész Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Nature-based development potential of Cserhát
The Cserhát is rich in natural values, on which its development could build upon. In this article, we assess the natural values perceived by the local stakeholders in the Cserhát and the potential for development based on these values. We conducted semi-structured interviews with mayors as well as with tourism, nature conservation and forestry professionals of the Cserhát, which were analysed using qualitative content analysis. The interviewees mentioned natural values in general (e.g. habitat, special flora and fauna) and other nature-related values (e.g. Rónyai lookout, Pogány fortress). Our results are grouped into two main categories, natural and infrastructure-based developments. We further divided these two main categories into two parts. By natural values development we mean interventions that aim to improve the landscape. Interviewees mentioned the need for controlling big game and the rehabilitation of scarred landscape. Tourism development ideas related to natural values included the construction and improvement of various paths (hiking, cycling, horse riding, greenways). According to the local experts, infrastructure development is essential for the area. Emerged economic development ideas based on natural values would provide livelihood for families (e.g. small businesses or farms). Our fourth part is other economic and infrastructure development, because the majority of the settlements in the Cserhát are facing social and economic problems. In this theme the interviewees mentioned e.g. building nursery, improving accommodation, establishing a processing plant and refrigerated warehouse. For the development of the region, we propose targeted, complex development that builds on the natural values and also responds to social and economic needs.
Copyright (c) 2025 Alexandra Ferencz-Havel, Dénes Saláta, György Orosz, Eszter Tormáné Kovács https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Human capital and job satisfaction in transition economies: a comparative analysis of Hungary and Moldova
Based on survey data, collected in 2021, from 266 respondents (171 from Hungary and 95 from Moldova), this research utilizes statistical methods, including the Mann-Whitney U test, Kruskal-Wallis test, and Dunn-Bonferroni post hoc analysis, to examine variations across countries, generations, sectors, and organizational sizes. The results show no significant differences between Hungary and Moldova in the three human capital dimensions - Knowledge, Skills, and Competency - or job satisfaction, indicating the universal relevance of these factors across diverse socio-economic contexts. However, in Moldova, generational differences were observed in Competency levels, with Generation Z scoring lower than older cohorts, while no generational differences were found in Hungary. Sectoral analysis revealed higher job satisfaction among private-sector employees in Hungary compared to the public sector, whereas no such differences were evident in Moldova. Organizational size emerged as a significant factor influencing both human capital dimensions and job satisfaction in both countries. Micro-sized organizations reported the lowest scores, particularly in Moldova, while large organizations in Hungary showed higher levels of satisfaction, driven by better pay, benefits, and working conditions. The study underscores the importance of targeted interventions, such as skills development programs, reforms in the public sector, and tailored support for micro-sized organizations, to enhance employee satisfaction and optimize human capital utilization. These findings offer valuable insights into the relationship between human capital and job satisfaction in transition economies, providing actionable recommendations for policymakers and organizational leaders.
Copyright (c) 2025 Mihaela Ctitor, Csilla Suhajda, Szergej Vinogradov https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hegesztő tanulók kivándorlási motivációjának vizsgálata Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében
A duális képzés az európai szakképzési rendszerek központi eleme és a munkanélküliség csökkentésének egyik fontos eszköze. Ennek a képzési formának az előnye, hogy a diákok, hallgatók, már egy adott munkahelyen megszerezhetik azt a tapasztalatot, gyakorlatot, ami által versenyképesebbek lehetnek a munkaerőpiacon. A résztvevő vállalatok számára is előnyös ez a képzési forma, gyakorlatilag egy hosszútávú befektetés lenne. Az elmúlt évtizedekben az Európai Unió tagországai között jelentős fejlettségbeli különbségeket figyelhetünk meg, ami hatással van a „Z” generáció tagjainak kivándorlási szándékaira is. Magyarországon az elvándorlás mára már természetes folyamat lett. Az általunk megkérdezett duális képzésben résztvevő hegesztő tanulók több, mint 90%-a sem Magyarországon képzeli el további szakmai pályafutását, hanem a végzettségét megszerezve külföldre költözne. Ennek hátterében leginkább anyagi okok és jobb megélhetési körülmények állnak.
Copyright (c) 2025 Greutter Zoltán Gergely, Vafnóczki Attila József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az oktatás hatása egyes EU-országok innovációs teljesítményére
Az innováció kardinális szerepe nem csupán vállalatstratégiai jelentőségű, a nemzetgazdaság versenyképességet is meghatározza mára. A sikeres innovációs folyamatok megvalósítása olyan ismereteket, tudást igényel, aminek forrását a nemzetek oktatási intézményrendszerének biztosítania kell. A vállaltoknak felkészült és megfelelő szakmai tudással rendelkező humán erőforrásra van szükséges ahhoz, hogy hosszútávon sikeresen helyt álljon a piaci kihívásokkal szemben. Napjaink kutatásai arra is rámutatnak, hogy az új technológiák alkalmazásához szükséges információtechnológiai ismeretek, tudás, tapasztalat hiánya jelentősen gátolja a szervezetek innovációs teljesítményét. A tanulmány az EU-s innovációs eredménytábla humán erőforrás és információs technológiák alkalmazására irányuló mutatókat vizsgálja, és megvilágításba helyezi az oktatás kulcsszerepét.
Copyright (c) 2024 Bene Andrea, Csernák József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Demographic and Regional Labour Market Analysis of the Historic Market Towns of Greater Cumania, Hungary
The subject of my research is the study of the settlements with a rural-urban past in the Greater Cumania (Hungarian name of the region: Nagykunság). This historic small region in the Northern Great Plain region is a region with many economic and social problems. My research covers six settlements, all of which have a rural-urban past, but only five of them have city status today: Karcag, Kisújszállás Kunhegyes, Kunszentmárton and Túrkeve. Kunmadaras is a municipality. The focus of my research is on the common economic and cultural heritage of these settlements and their unique development paths. The common economic and cultural heritage is the past as a field town, and the heritage that the Kuns who founded the settlements not only had an administration independent of the county system, a patent status, but also shared a common culture. Grater Cumania as a historical region is no longer a functional unit. Starting from common foundations, the six settlements have responded differently to the challenges of the past decades. The extent to which each of them has successfully responded to the economic and social challenges they have faced is faithfully reflected in their economic and social relations. The aim of my research is, on the one hand, to review the current balance of the settlements with a rural-urban past in Greater Cumania, both individually and in comparison with each other, in order to identify future opportunities, possibilities and threats. On the other hand, my aim is also to examine what the common Greater Cumanian heritage means for the settlements that have taken different development paths and rely on different spatial relations. Can a cultural product, a brand, be built out of it?
Copyright (c) 2024 Mezei Martin, Nagyné Molnár Melinda https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Disparities in Entrepreneurial Orientation and Openness to Innovation Among Budapest, the Pest Region, and Other Regions
Literature studies focusing on entrepreneurial orientation or openness to innovation mainly focus on large enterprises and multinational companies. Micro, small and medium-sized enterprises (MSMEs) are under-researched in Europe, however, their contribution to employment, balance of trade, and GDP is broadly acknowledged among scholars. Experiences gathered through a qualitative study conducted with owner managers of enterprises of all size categories preceded as well as helped to better establish and design our quantitative survey as recommended in various studies in international literature. This paper aims to examine the disparities in entrepreneurial orientation and openness to innovation between three separate regions in Hungary. Analyses were based on discovering statistically significant differences in terms of the region and the size category of companies. The study applied principal component analyses, Kruskal-Wallis, and Mann-Whitney nonparametric tests.
Copyright (c) 2024 Bujáki János, Vinogradov Szergej https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Foglalkoztatás és mobilitás a budapesti munkaerő-piaci vonzáskörzetben
Napjainkban a globális gazdasági és társadalmi változások hatásaként számos országot jelentős regionális különbségek jellemeznek. Megmutatkozik ez a makrogazdasági teljesítményben, az életszínvonal alakulásában, a jövedelmi különbségekben, illetve az oktatás és az egészségügy színvonalában is, amelyek együttesen az adott nemzetállam versenyképességét alapjaiban befolyásolják. Ezek az egyenlőtlenségek méltányossági aggályokat vetnek fel, hiszen hozzájárulhatnak az országon belüli általános különbségekhez, hatással lehetnek az esélyegyenlőtlenségre, mindemellett károsak a gazdasági hatékonyságra is, mivel a hátrányos terekben élők korlátozott lehetőségei a potenciális lehetőségek kihasználatlanságához vezethetnek. Ebben az összetett rendszerben kijelenthetjük, hogy a városok a regionális különbségek kialakulásának folyamataiban fontos szerepet töltenek be, mivel számos olyan funkciót látnak el, amelyek a régió mennyiségi növekedéséért és minőségi javulásáért is felelősek. Mindezen összefüggéseket vizsgálva tanulmányunkban Budapest centrum szerepét, illetve annak változását elemezzük a 2011 és 2022 között eltelt időszakban, ahol vizsgáljuk a foglalkoztatás és a mobilitás területi összefüggéseit, annak változásait és várható hatásait egyaránt.
Copyright (c) 2024 Balázs Lőrinc; József Káposzta https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The connection between the smart city concept and human resource management, with a special focus on the role of competences and corporate competitiveness
The trend today is that more and more cities are becoming smart. This process can be strengthened if a municipality has a high proportion of well-educated workers with the right competences who can contribute to the excellence of a company by increasing the competitiveness of the organisation and the city. In addition, other economic, environmental and social factors, such as increasing GDP and employment rates, reducing environmental impacts, etc., are necessary to become a smart city. The literature review has clarified the key concepts and highlighted the importance of the topic. Our research has analysed the capital cities of the Visegrad Group in 6 dimensions, using a total of 19 indicators, and has determined their index values per dimension and complexity. The focus of our research was on the people dimension. The aim of this research is to explore the index scores per dimension and the complex index scores of the cities under study. Bratislava scored the highest in this dimension, with Prague coming second. Warsaw came third and Budapest last in the comparison. In terms of the complex index, Bratislava is the smartest of the cities surveyed.
Copyright (c) 2024 Éva Greutter-Gregus, Zoltán Gergely Greutter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Románia fejlesztési régióinak vizsgálata
Jelen tanulmány - egy doktori kutatás megalapozásaként - Románia nyolc fejlesztési régiójának vizsgálatával foglalkozik a szakirodalmi szintézis módszerének alkalmazásával. A dolgozat rövid helyzetelemzéssel tárja fel a fejlesztési régiók jelenlegi gazdasági, illetve szociális helyzetét. Az elmúlt 10 évben több kutató vizsgálta a romániai nyolc NUTS 2 szintű fejlesztési régió területi, illetve regionális egyenlőtlenségeit, a tanulmányok többsége a 2000-2010 közötti időszakra koncentrál. Az eredmé-nyek alapján elmondható, hogy számos vizsgálati módszert alkalmaztak a kutatók, de a vizsgálati időszak már nem időszerű, ez is alátámasztja Románia regionális szintű vizsgálatának aktualitását. Fontos kiemel-ni azt a tényt, hogy a területi, illetve regionális egyenlőtlenségek nem az Európai Unióhoz való csatlakozás hatására alakultak ki, hanem történelmi meghatározottságúak. Összességében elmondható, hogy a romániai fejlesztési régiók többségének a következő években nagy gazda-sági fejlődésre van szükségük, annak érdekében, hogy mérsékelni tudják a regionális egyenlőtlenségeket, mind országos, mind Uniós szinten.
Copyright (c) 2024 Orsolya Varga https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Trends in tourism supply and demand in the micro-regions of the Southern Great Plain region
According to the Statistical Office of the European Union (EUROSTAT), the Southern Great Plain region was one of the poorest regions in the European Union in 2022, and tourism development could be one of the breakthrough points. The Southern Great Plain region has a special role for spas and related health tourism, and its rich historical heritage provides a good basis for cultural tourism. The main purpose of the research was to examine the tourism situation in the micro-regions of the Southern Great Plain region, using a complex tourism performance indicator and cluster analysis. Based on the results of the complex tourism performance indicator, the Gyulai micro-region performed the best in the region. The results of the indicator show that tourism is not only concentrated in the tourist areas defined by the government in the region. These micro-region are thus excluded from the target areas for tourism investment. In the future, it would be important to examine the situation of areas that are not included in the defined tourism areas and to integrate them into the tourism target areas, since tourism is a means of balanced development of the areas and can contribute to the convergence of disadvantaged areas.
Copyright (c) 2024 Kovács Helga, Ritter Krisztián, Komarek Levente https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Customer preferences regarding green solutions in last-mile logistics
The purpose of the study is to conduct a comprehensive analysis of the last-mile logistical processes associated with e-commerce and to explore the negative externalities arising from these processes. Within the framework of the analysis, the particular emphasis on the surge in online commercial activity coinciding with the emergence of the COVID-19 pandemic, and the subsequent impacts on logistical systems will be emphasized. The rapid growth of online commerce brought about by the emergence of numerous new participants in the market has resulted in a significant increase in order volumes. However, the escalated order volumes have not solely led to positive effects. The surplus parcel deliveries have also brought to light numerous adverse environmental consequences. Alongside the rise in usage of packaging materials, the challenges of parking due to transportation processes, traffic congestion, and heightened emissions of greenhouse gases have all contributed to the emerging set of issues. During the research, an extensive questionnaire survey was conducted, the purpose of which is to explore the green last mile aspirations and opinions of the final consumer and to statistically analyse the received data. It was placed a special focus on variables such as gender, age, place of residence, educational attainment, income level, as well as the expectations towards green solutions and willingness to pay for additional costs. During the analysis, it was essential that it be prepared on the basis of objective and reliable data, and that the individual relationships and influencing factors be determined.
Copyright (c) 2024 Viktor Póka, Kornélia Mészáros https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Die durch die Staatsgrenze geschaffenen rechtlichen und physischen Hindernisse bei der Entwicklung einer postsozialistischen Grenzregion im slowakisch-ungarischen Schengen-Grenzabschnitt
Die trennende Funktion von Staatsgrenzen beschränkt sich in den westlichen Ländern immer mehr auf Aufgaben, die eng mit der Staatsgewalt verbunden sind, denn wenn eine Grenze zwei Gebiete trennt, verlangsamt sich die Entwicklung in den isolierten Gebieten und periphere Phänomene werden entscheidend. Gut überschaubare Grenzen sind nicht nur wirtschaftsfördernd, sondern fördern auch die Entwicklung der Grenzregion: Verkehr und Mobilität tragen zur Verbreitung von Innovationen bei. Um effektive Entwicklungsrichtungen für durch Grenzen getrennte Gebiete zu bestimmen, ist es notwendig, mehrere Phänomene kennenzulernen. Die unterschiedlichen Ausprägungen, Verhaltensweisen und Auswirkungen unterschiedlicher Grenzen auf den Grenzraum weisen überall ähnliche Merkmale auf. Ein umfassendes Verständnis der Ergebnisse regionaler Forschung sowie des vorhandenen Wissens über Einzugsgebiete kann die Voraussetzungen für die Entwicklung des betreffenden Grenzabschnitts fördern. Im Falle der heutigen Grenzen Ungarns hilft die Kenntnis der historischen Vorgeschichte insofern, als die bestehenden Staatsgrenzen funktionale Einzugsgebiete und Regionen in zwei Teile zerschnitten, deren Entwicklung dadurch wesentlich bestimmt wurde. Die Verwaltungsregionen der neuen Staatsorganisationen wurden daher in Funktionsregionen unterteilt, und in fast allen Fällen fielen aufgrund der Zugehörigkeit zu einem separaten Staat, unterschiedlicher nationaler Regelungen und der Unpassierbarkeit der Grenze die bisherigen organischen Verbindungen zwischen den Teilen weg (Tóth, 2003). Der untersuchte Grenzabschnitt, in erster Linie der nördliche Kreis des Komitats Nógrád und zugleich Staatsgrenze und Region, zeichnet sich dadurch aus, dass das Städtenetz typischerweise durch Klein- und Mittelstädte geprägt ist. Es fehlt eine wirkliche zentrale Stadt, die als soziales und wirtschaftliches Zentrum fungiert und die Entwicklung der Region lenken würde. Die Entwicklungs- und Entwicklungsrichtungen kleinerer Städte nahezu gleicher Größe weisen nicht in die gleiche Richtung, was zu weiteren Schwierigkeiten in der regionalen Entwicklung führen kann. Aufgrund der neuen Staatsgrenzen entstand eine in zwei Teile geteilte Region, das „Palócland“, das sich entlang der slowakisch-ungarischen Grenze entwickelte und zu einem Randgebiet beider Länder wurde. Betrachtet man den weiteren Bereich des mittleren Grenzabschnitts, so waren es nicht nur die Staatsgrenzen, die der Region ein Trauma zufügten, sondern auch das plötzliche Wachstum der temporären Erfolgsbereiche der technischen Entwicklung – die rasante Entwicklung und Auswirkungen des Bergbaus und der Schwerindustrie Industrie - gefolgt von einem ebenso schnellen Rückgang. In etwa einem Jahrhundert wuchs Salgótarján von einem Dorf mit einigen hundert Einwohnern zu einer Stadt mit mehreren tausend Einwohnern im Untersuchungsgebiet und wurde zur dominierenden Industriesiedlung des Komitats Nógrád, wobei es den Titel der Kreisstadt von Balassagyarmat übernahm. Beide Städte, die im Leben des Kreises eine zentrale Rolle spielten, verloren fast die Hälfte ihres Einzugsgebiets und wurden zu den Städten des Rückstaus. Ziel der Forschung ist es, eine mögliche Entwicklungsrichtung der durch die kulturelle Rolle definierten Region mit Hilfe des verbesserten Verkehrssystems zu bestimmen, das das Wachstum der Wirtschaft, vor allem der lokalen Wirtschaft und des Tourismus, ermöglicht. Das Fehlen fehlender Verkehrsverbindungen zwischen den Siedlungen behindert die Einheitlichkeit der Funktionsweise der Region, obwohl gesetzliche Möglichkeiten zur Erweiterung der Verkehrsmöglichkeiten bestehen.
Grenzen zwischen postsozialistischen Staaten
Copyright (c) 2024 Kata Feketéné Benkó https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az eredményes csoportok humán tényezői és munkavállalóra gyakorolt hatásuk
A cégek alapvető célja és érdeke az eredményes működés. Ahhoz, hogy ezt elérjék és tartósan fenn tudják tartani, számos tényezőt és tevékenységet kell a figyelem középpontjába állítaniuk. Tanulmányunk e kérdéskört az ember oldaláról kívánja megközelíteni. A humán erőforrás minden szervezetben központi szerepet tölt be. Ennek oka összetett: egyrészt annak felismerése, hogy az ember speciális tulajdonságokkal rendelkezik (önálló akarat, hozzáállás, képességek stb.), másrészt csak korlátozottan-, vagy nem helyettesíthető. Mindezt felerősíti a napjainkban tapasztalható munkaerőhiány. A munkavállalók és vezetők személye, és egyéni teljesítménye mellett, ezeknek a dolgozóknak csoportként is együtt kell tudniuk működni. Tanulmányunkban szeretnénk megválaszolni a következő – eredményes csoportokkal kapcsolatos – kérdéseket: Mi befolyásolja az eredményes és hatékony munkavégzést? Mi jellemez egy sikeres csapatot és annak vezetőjét, valamint egy eredményes csapatban dolgozó beosztottat? Reményeink szerint ezekre a kérdésekre az olvasó gyakorlatban is hasznosítható válaszokat fog kapni. Hipotézis/kutatási kérdés: Kutatásunkban azt vizsgáltuk, hogy a válaszadók munkáltatói által adott teljesítményértékelés alapján eredményesnek ítélt csoport vezetője rendelkezik-e a Sinek-féle öt alapvető vezetői készséggel? Ez a csoport megfelel-e a Lencioni (2009) által leírt sikeres csoportokra vonatkozó öt kritériumnak? A válaszadó rendelkezik-e a Lencioni (2016) által megfogalmazott „Ideális csapatjátékos modell-ben” szereplő három tulajdonsággal? Illetve az eredményes csoportok tagjai elkötelezettebb alkalmazottak-e? Módszer: Primer kvantitatív kutatás keretében 140 főt értünk el kérdőívünkkel. Eredmények: A kapott eredményeket összegezve a négy kutatási kérdést alapvetően helytállónak bizonyult, közepesen erős, vagy gyenge kapcsolatot mutatva. Következtetés: Amennyiben a szervezetek nagyobb sikereket szeretnének elérni, illetve célul tűzik ki az „ideális” munkavállalók megtartását, akkor finomhangolásra van szükség a gyengébb eredményt mutató területek és részfolyamatok esetén. Mindezt a vállalat szemléletmódja, és/vagy a vezetői gondolkodásmód és magatartás megváltoztatásával lehet megvalósítani.
Copyright (c) 2024 Hebeny-Fuchs Orsolya, Marianna Fehérné Kiss, Gergely Mikola, Kőmüves Zsolt https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A farmmenedzserszoftverek meghatározása és alapvető funkcióinak áttekintése
A digitális agronómiában számos olyan fogalommal lehet találkozni mint a komplex precíziós farmmenedzser­szoftverek, adatalapú gazdálkodás, smart farming. A most következő tanulmányban ezeknek a fogalmaknak a meghatározására vállalkoztam. Különös tekintettel a farmmenedzserszoftverek fogalmára, amelyek olyan multifunkcionális technológiákként határozhatóak meg, amelyek a gazdálkodás során létrejött, valamint a külső forrásokból származó adatok alapján támogatást nyújtanak a gazdaságban zajló, különböző tevékenységek optimalizálására és menedzselésére. Ezek a rendszerek segítenek a gazdálkodóknak a termelési folyamatok jobb megértésében, a hozam maximalizálásában, valamint a költségek csökkentésében, miközben növelik az üzem hatékonyságát és elősegítik a fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok alkalmazását. A farmmenedzserszoftverek meghatározása mellett a tanulmány részletesen taglalja ezek funkcióit, illetve azokat a specifikus előnyöket, amelyeket ezek a rendszerek kínálnak a modern agrárgazdaság szereplői számára. Az adatvezérelt döntéshozatal előtérbe helyezésével ezek a szoftverek kulcsfontosságúak lehetnek a mezőgazdasági termelés hatékonyságának javításában.
Copyright (c) 2024 Dajka Máté Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Do Financial Difficulties Hinder the Export of Processing Industries in Transition Countries? – The Case of Mongolia
The purpose of this study is to investigate what barriers exporters of the processing industry face during export. The research is a qualitative study that looks at if the country’s origin and the economic and political situation affect exports. Easing poverty and supporting the economy, export has been considered a vital aspect of development for many countries. The number of livestock is one of the crucial factors for the processing industry, but unlike other countries that receive high revenue and benefit from the export of the processing industry, particularly the leather industry, the export share is small in Mongolia. Although many researchers, and policymakers have tried to explore what brings low-value addition and low export share of end products in transition countries, there are only a few articles conducted in the field of the processing industry. The number of livestock and geographical location between China and Russia seem Mongolia has significant potential to thrive leather sector, more scientifically proven research should be conducted to provide insight into what barriers impede the export possibilities for the Mongolian leather industry and try to shed light on the possibilities in a broad range. The authors adopted qualitative research methods and used both primary and secondary data. At the end of the study, we created three main themes from participants’ responses and the result of the study showed there are three distinctive barriers that the leather industry exporters face during export activity.
Copyright (c) 2024 Neszmélyi György Iván, Ulziimaa Altnaa https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0