ISSN 2415-9395 (Online) A Studia Mundi – Economica a MATE Vidékfejlesztés és Fenntartható Gazdaság Intézetének online tudományos folyóirata. A folyóirat létrehozásának célja, hogy lehetőséget biztosítson újszerű tudományos eredmények, színvonalas tudományos munkák, esettanulmányok és egyéb tudományos értékű művek megjelentetésére az Intézet profiljához kapcsolódó szakmai területeken. Alapítva: 2014-ben a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Karán.
Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem, Gödöllő
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).
A fenntartható közlekedési rendszerek szerepe a regionális fejlődésben
Tanulmányunkban megvizsgáljuk mit értünk fenntartható közlekedési rendszer alatt, ismertetjük környezeti, társadalmi és gazdasági előnyeit. Kutatásunkban rávilágítunk ezen rendszerek kialakításának, működtetésének sajátosságaira, nemzetközi példákon keresztül követendő stratégiai irányvonalakat. A fenntartható közlekedési rendszerek olyan infrastruktúrák és szolgáltatások összessége, amelyek minimalizálják a környezeti hatásokat, hozzájárulnak a gazdasági növekedéshez és a társadalmi jóléthez. A fenntartható közlekedés fontos elemei közé tartozik az alacsony károsanyag-kibocsátású járművek használata, az alternatív energiaforrások felhasználása, valamint az intelligens közlekedési megoldások alkalmazása. A fenntartható közlekedési rendszereknek kiemelt jelentősége van a városokban, ahol a közlekedési problémák kezelése kulcsfontosságú a városi fenntarthatóság és élhetőség szempontjából. A fenntartható közlekedési rendszerek a városi infrastruktúra teljes átalakítását igénylik, beleértve a busz- és vonatközlekedést, az elektromos autók terjesztését, valamint a kerékpározás és gyalogos közlekedés fejlesztését. Az okos város koncepciója és az új technológiák, például az önvezető járművek és a közös közlekedési platformok, szintén szerepet játszanak a fenntartható közlekedési rendszerek felépítésében. A fenntartható közlekedési rendszerek törekednek a szén-dioxid-kibocsátás csökkentésére, a megújuló energiaforrások használatára és a közlekedés hatékonyságának javítására. A cél az, hogy a közlekedés ne okozzon ártalmat a környezetre, és hozzájáruljon a tiszta levegő minőségének megőrzéséhez. Az emberek ösztönzése a fenntartható közlekedési módszerek használatára fontos lépés a klímaváltozás és a légszennyezés elleni küzdelemben.
Copyright (c) 2025 Péli László, Urbánné Malomsoki Mónika, Némediné Kollár Kitti, Káposzta József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Vineyard regeneration and aging in Hungary: a spatial analysis based on 2020 data
The age structure of vineyards fundamentally determines the sustainability of winemaking, the economic stability of production, and the future competitiveness of wine regions (Costantini–Bucelli, 2014; Priori et al., 2019). Hungarian viticulture builds on centuries of tradition, yet global economic, social, and environmental challenges—such as climate change, market competition, and demographic shifts—have redefined the framework within which the sector operates (Matthews, 2013; Lencucha et al., 2020). The aim of this study is to examine the age structure of Hungarian vineyards using settlement-level data from 2020. The analysis investigates the spatial distribution of four age groups (0–3 years, 3–9 years, 10–29 years, 30+ years) at national, wine region, wine district, and municipal levels. Special attention is given to the Danube Wine Region, which in recent decades has exhibited the most dynamic vineyard renewal processes. The methodology combines descriptive statistical analysis, cartographic visualization, and spatial autocorrelation techniques (Deloire et al., 2003; Bramley, 2020). The novelty of the research lies in its detailed, settlement-scale approach, which enables the identification of spatial patterns of vineyard rejuvenation and aging. The findings highlight those wine districts where vineyard stocks are undergoing dynamic renewal - most notably in the Danube Wine Region - as well as areas where the predominance of older plantings threatens sustainability. The study contributes to the assessment of vineyard sustainability and provides guidance for development and support policies aimed at securing the long-term competitiveness of Hungarian wine regions (Máté, 2008; Schwarz, 2003; Kovács, 2010).
Copyright (c) 2025 Járdány Krisztián https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A digitális transzformációhoz való viszonyulás területi különbségei
A digitális transzformáció egyik legkritikusabb kérdése, hogy a munkavállalók mennyire készültek fel a technológiai változásokra, és ez hogyan függ a lakóhelyüktől. Tanulmányunk egy 117 fős mintán keresztül vizsgálja a magyar munkavállalók digitalizációhoz való viszonyulását és felkészültségét, különös tekintettel a területi különbségekre. Az eredmények jelentős eltéréseket mutatnak a főváros, a nagyobb városok és a kisebb települések munkavállalói között mind a technológiai ismeretek, mind a digitális transzformációhoz való hozzáállás terén. A kutatás három hipotézist vizsgált: az iskolai végzettség, a vállalati méret és a lakóhely, valamint a nem hatását a digitális felkészültségre. Az eredmények szerint az iskolai végzettség önmagában nem garancia a digitális kompetenciákra, a területi különbségek azonban markánsan megjelennek. A fővárosban és nagyobb városokban élők nemcsak jobban hozzáférnek a digitális infrastruktúrához, hanem pozitívabban is viszonyulnak a technológiákhoz. A nők szkeptikusabbak a digitális transzformációval kapcsolatban, mint a férfiak. A tanulmány rámutat a duális képzés és a célzott digitális kompetenciafejlesztés fontosságára, különösen a hátrányos helyzetű régiókban.
Copyright (c) 2025 Halászné Kakuk Krisztina, Dr. Wickert Irén, Dr. Gál Veronika Alexandra https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az Oktatói kézikönyv a hazai fenntarthatósági oktatás egyik kiemelkedő vállalkozása, amely a Budapesti Metropolitan Egyetem és a Magyar Nemzeti Bank közös munkájának eredményeként jött létre. A fenntarthatóság napjainkban összetett, többrétegű fogalom: szűkebb értelmezésben a természeti erőforrások megőrzésére és az ökológiai egyensúly fenntartására utal, tágabb értelemben pedig mindazon társadalmi és gazdasági folyamatokat foglalja magában, amelyek a jövő generációk számára is biztosítják az élhető környezetet és a hosszú távú jólétet. A kötet szerzői e komplex megközelítést követve a fenntarthatóság gazdasági, társadalmi és pénzügyi aspektusait integrált módon mutatják be, ezáltal támogatva a felsőoktatásban folyó képzés megújítását és multidiszciplináris szemléletének erősítését.
Copyright (c) 2025 Parádi-Dolgos Anett https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Spatial distribution of the 2022 “biblical-scale” drought in Békés County
The purpose of my research was to illustrate the spatial distribution of the 2022 “Biblical” national drought in Békés County. We found that 75 settlements in Békés County submitted 7288 reports. The data shows that settlements with larger populations also submitted more damage reports. We collected this to assist the work of the decision-makers whom are associated with rural development and rural economy research. To collect the data needed to confirm my hypothesis, I conducted qualitative in-depth interviews with local farmers and analysed the spatial distribution of the drought with previously gathered area data and application data included in my analysis from the Hungarian agricultural Payment Agency and the so-called intermediate body, that is the Hungarian State Treasury and the Békés County Government Office that was provided by my co-author. Both the interviews and the analysed data revealed that there were additional consequences and problems related to the great drought (continued lack of precipitation, the winters are milder even by modern standards, the rainy and dry periods became increasingly erratic and the soils capability to retain water has decreased). It should be noted, that all interview participants are either actively taking steps or have tried to implement methods and techniques that try to mitigate or reverse the harmful effects of such phenomena, with varying results. The human and economic factors still persist, and hamper their efforts to eliminate the existing and emerging problems, however there have been both negative and positive changes related to these issues. I confirmed my hypothesis: the lingering after effects of the drought can be still felt and those farmers, whom live in the area are actively working to prevent further problems and repair these lasting damages, with varying degrees of success. We also learned that the drought’s impact was widespread but uneven, with certain settlements experiencing far greater agricultural losses. The spatial distribution of claims closely followed patterns of precipitation deficit and heat.
Copyright (c) 2025 Vigh Zsolt József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Közlekedésbiztonsági rendszerek regionális összefüggései
Tanulmányunk célja annak megértése, hogy milyen nemzetközi példák és bevált gyakorlatok vannak a közlekedésbiztonsági rendszerek terén, valamint hogyan lehet ezeket hatékonyan adaptálni a hazai regionális viszonyokhoz. Fontos szempont a regionális rendszerek hatékonysága és stabil működése, valamint az alkalmazásuk költség-haszon elemzése is. Az összegyűjtött adatok és tapasztalatok vizsgálata segít abban, hogy hatékony stratégiákat és rendszereket alakítsunk ki a közlekedésbiztonság növelése érdekében. A kutatásunk eredményeinek megfelelően javaslatokat fogunk tenni a hazai közlekedésbiztonsági rendszer fejlesztésére, figyelembe véve a nemzetközi példákat és bevált gyakorlatokat. Ezen túlmenően, elemzésünkbe beemeltük a különböző szervezetek együttműködését, hogy hatékonyabban lehessen kezelni a közlekedésbiztonsághoz kapcsolódó kihívásokat. Tanulmányunk alapján megállapítható, hogy a közlekedésbiztonsági rendszerek javítása érdekében fontos a közúti infrastruktúra korszerűsítése és fejlesztése is. Ez magában foglalja a biztonságosabb útszakaszok kialakítását, a közvilágítás és jelzőrendszerek javítását, valamint a sebességkorlátozások és más közlekedési szabályok hatékony ellenőrzését és betartását. Eredményeink alapján megállapítottuk, hogy ki kell dolgozni olyan képzéseket és oktatási programokat, amelyek segítenek a közlekedési szakembereknek és a közlekedési résztvevőknek a közlekedésbiztonsági ismeretek és tudatosság fejlesztésében.
Copyright (c) 2025 József Káposzta, Kitti Némediné Kollár, Mónika Urbánné Malomsoki, László Péli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A SMART közlekedési rendszerek városfejlesztési tényezői
Napjainkban a SMART/okos közlekedési rendszerek nem csak a technológia fejlődését jelképezik, hanem a fenntartható és felelős mobilitás irányába mutatnak. Ezek az innovatív megoldások olyan válaszokat nyújtanak a közlekedési kihívásokra, amelyek megfelelnek a modern városok fejlesztési követelményeinek és hozzájárulnak a fenntartható városi fejlődéshez és egyben a jövőbeni területfejlesztési stratégiákat is megalapozzák. A SMART közlekedési rendszerek célja az, hogy összekapcsolják az embereket és a városokat, javítsák a közlekedés hatékonyságát és biztonságát, valamint elősegítsék a fenntartható mobilitást. Jelen tanulmányban áttekintjük azokat a legfontosabb szempontokat, amelyek alátámasztják a SMART közlekedési rendszerek létrehozásának szükségességét és stratégiai jelentőségét a modern társadalomban. Kiemelt figyelmet kapnak olyan alapvető tényezők, mint például a fenntarthatóság és a környezettudatosság, amelyek egyre nagyobb prioritást kapnak a közlekedés területén. Véleményünk szerint az ökológiai hatékonyság és a zöld technológiák fejlesztése szintén kulcsfontosságúak a SMART közlekedési rendszerek sikeres implementálásához. Továbbbá a technológiai fejlődés és innováció szintén fontos elemét képezik a SMART közlekedési rendszereknek, hiszen csak újszerű megoldásokkal és modern technológiákkal lehet hatékonyabbá tenni a közlekedést. A tanulmány célja, hogy átfogó és részletes elemzést nyújtsunk a hazai közlekedési rendszerek új irányairól és fejlesztési lehetőségeiről. A bemutatott szempontok és stratégiák segítségével a SMART közlekedési rendszerek tervezése és megvalósítása hatékonyabb és fenntarthatóbb módon történhet, megfelelve a modern társadalom igényeinek és kihívásainak.
Copyright (c) 2025 Kitti Némediné Kollár, József Káposzta, Mónika Urbánné Malomsoki, László Péli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A magyar járműipar koncentrációja 2022-ben
Napjainkban a járműgyártás rendkívüli kihívásokkal néz szemben. Azonban hazánkban az elmúlt időszakban a beruházási hajlandóság fokozott aktivitást mutat, amelyet alátámasztanak a BMW és a BYD gyárak létesítése, valamint a Mercedes-gyár bővítése, ezzel tovább erősítve Magyarország ipari, különösen járműipari pozícióját. A tanulmány célja, megállapítani a magyarországi járműgyártás (TEÁOR 29) területi és piaci koncentrációját. A kutatómunka megvalósításához az EMIS adatbázisban fellelhető szekunder adatokat használtuk. Az adatbázisból a hazai TEÁOR 29 főtevékenységet végző vállalkozások beszámolóinak főbb adatait dolgoztuk fel 2022 időszakra vonatkozóan. A minta elemszáma adattisztítást követően 144 darab volt. A területi koncentráció vizsgálatához a Tableau alkalmazás segítségével vizuálisan megjelenített vállalati adatokat használtuk. A piaci koncentráció elemzéshez a Lorenz-görbét, Gini-index és a Herfindahl-Hirschmann-indexet alkalmaztuk. Az eredmények azt mutatják, hogy a területi koncentráció Nyugat-és Közép-Magyarországon a legnagyobb, ezen belül is kiemelt szerepet tölt be Győr-Moson-Sopron, Komárom-Esztergom és Bács-Kiskun vármegye. Piaci koncentrációt tekintve a Lorenz-görbe és a Gini-index nagyfokú koncentrációt mutat, míg a HHI mérsékelt piaci koncentrációt jelez. A magyar járműipar összes vagyonállományának 80%-át és az árbevételének 79%-át mindössze 10 vállalat (a mintában szereplő piaci szereplők közel 7%-a) adja.
Copyright (c) 2025 Darányi Renáta Erika, Szőllősi László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A tőke-és munkaerőpiac térbeli koncentrációjának határai a Közép-magyarországi nagyrégióban
A közlekedési és lakhatási infrastruktúra fejlődése, a kereskedelmi költségek csökkenése, a kényelemes és jómódot biztosító életvitel, jelentősen hozzájárult a regionális centralizáció kialakulásához. Az ipari forradalmak felgyorsították az urbanizációt, majd a metropoliszok és agglomerációjuk létrejöttét. Az 5.0 ipari forradalom idején a mesterséges intelligencia, a bio- és nanotechnológia életünkre gyakorolt hatásai, illetve a „felügyeleti kapitalizmus” és a Big Data befolyása új kihívásokat és feladatot jelent a mindannyiunk számára. Jelen tanulmány három iskolát mutat be a regionális-urbanizációs folyamatok és a gazdasági növekedés kapcsolatáról. A pozitív szemlélet alapján, a központosítás először ösztönzi a növekedést, ugyanakkor a kritikus nézőpont szerint a gazdasági fejlődés csak akkor tartható fenn, ha a negatív externáliákat mérsékeljük, vagy megállítjuk. A területi centralizáció okozta negatív externáliák mérséklésére számos kutató az okos, más néven intelligens városok kialakítását javasolja. A harmadik iskola fordított U-modell elmélete azt állítja, hogy a kritikus ponton túl már a koncentráció káros hatásai válnak meghatározóvá. Az elemzett adatok többsége alátámasztotta a hipotézist, miszerint Budapest és agglomerációja a kritikus szakaszban van, közelít a fordított U-modellhez, részben már el is érte azt. A negatív hatások, mint a népesség kivándorlása Budapestről, Pest vármegyébe, az extrém magas ingatlan- és bérleti díjak, a közlekedési infrastruktúra ingázás miatti túlterhelése, illetve a külföldi tőkebefektetések elvándorlásának jelensége arra utalnak, hogy a korábbi gazdasági előnyök már csökkennek, és a területi koncentráció kedvezőtlen következményei már velünk élnek. A munkaerőkínálat még mindig vonzza a munkavállalókat fővárosba, a magasabb elérhető bérek miatt, de az emelkedő számú ingázás és a munkaerőhiány arra utal, hogy a centralizáció kezd a kritikus határaihoz érni és a térség közelít az U-modellhez.
Copyright (c) 2025 Adorján Krisztián https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Egyetemi hallgatók motivációs tényezőinek és preferenciáinak vizsgálata a munkahely választás tekintetében
A XXI. század változó munkaerőpiacán rendkívül fontos megismerni azokat a motivációs tényezőket, hajtóerőket és preferenciákat, amelyeket az egyetemi hallgatók fogalmaznak meg leendő munkáltatójukkal szemben, hiszen ők azok, akik hamarosan a munkaerőpiacra lépve diktálhatják az új trendeket. A most hallgatói viszonyban lévő egyetemisták túlnyomó része a Z generáció szülötte, több aspektusban és személyiség jegyben is eltérnek a korábbi generációk tagjaitól. Másképp értékelik magukat, a körülöttük lévő világot, más az értékrendjük, és eltérő módon állnak a munkához és a leendő munkáltatójukhoz. Az elmúlt évtizedek munkaerőpiaci kihívásai sok szempontból átalakulóban vannak, a HR vezetők többsége ezekre keresi most a megoldást úgy, hogy valójában a helyes irány-mutatást a Hallgatóknak már az Egyetemek padsoraiban kellene megkapniuk, megkönnyítve ezzel mindkét fél helyzetét. A kérdőíves vizsgálatban 171 egyetemi hallgató került megkérdezésre Magyarország majd összes várme-gyéjéből, közel 75% -uk pedig Z generációsnak vallotta magát. A demográfiai kérdések mellett többek között a motivációs tényezőikre és preferenciáikra-, várható nettó jövedelem elvárásaikra-, és migrációs szándékaikra kér-deztem rá. Ezek mellet vizsgáltam, hogy hallgatóként milyen segítséget kapnak jelenleg az oktatási intézményükben a munkahelyválasztással kapcsolatosan. A hallgatók 59%-ának van valamilyen mértékű elvándorlási szándéka, 71%-uk nem vett eddig részt duális képzésben vagy gyakornoki programban, és majd 60%-uk válaszolta azt, hogy vagy nem szerzett tudást és tapasztalatot a munka világára való felkészüléssel kapcsolatosan, vagy ha volt is ilyenben része, nem érzi magát kellőképpen felkészültnek.
Copyright (c) 2025 Vafnóczki Attila József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Exploring challenges and opportunities for bio-based business models to strengthen Ecuador’s rural economy
The imperative transition from a linear to a circular business model is a critical factor in achieving sustainable development. Bioeconomy offers sustainable long-term economic growth by efficiently utilizing natural resources and integrating bio-based business model innovations alongside circularity principles. As the part of a long-term research searching for bio-based solutions for helping Ecuador’s rural economy, this paper aims to investigate bio-based business models in Ecuador to enhance the understanding of bioeconomy and help rural development within the country. The study employed two methodological approaches: a systematic literature review (SLR) of bio-based business models and graphical visualization. The findings encompass 22 relevant publications from 2020 to 2025. The study identified (1) the nexus between the circular economy and bioeconomy; (2) the framework of bioeconomy in Ecuador for implementing bio-based business models; (3) challenges and opportunities associated with bio-based business models in Ecuador; (4) network visualization of the bio-based models in Ecuador; and (5) top authors in the research field analyzed. This investigation underscores the connection between bioeconomy and bio-based business models for their implementation in rural Ecuador. The results indicate that despite Ecuador's abundant biodiversity, the country faces several challenges, including a lack of collaboration among stakeholders, insufficient public and private funding, limited research and innovation (R&I), inadequate technological resources, and undefined public policies for the implementation of the bioeconomy. The barriers are especially in rural areas, where infrastructural and technological gaps hinder the implementation of bio-based business models. Fostering sustainable models in Ecuador can drive national growth while revitalizing rural economies through employment generation, income diversification, and community resilience. Given that this study was conducted through an online review of diverse scientific articles and reports concerning Ecuador, it is recommended that future research incorporate comprehensive case studies involving interviews and field visits. Such an approach would enable a more nuanced understanding of the specific added value and potential of diverse bio-based enterprises, especially in rural areas. Additionally, a cross-national comparative analysis would be advantageous to explore the coexistence of different bio-based business models and their impact for rural economies. Finally, a life cycle assessment of activities within the bioeconomy framework is crucial, particularly in relation to the agri-food sector in Ecuador given its importance for rural livelihoods and national food security.
Copyright (c) 2025 Erika Luzon, Krisztián Ritter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
System Dynamics and Environmental Constraints: How CEOs Are Redefining Strategy for Sustainable Corporate Transformation
Based on exploring how the application of System Dynamics Modelling (SDM), combined with an increased awareness of environmental constraints, influences strategic decision-making among corporate executives pursuing sustainability transformation. Drawing upon the principles of systems thinking and environmental frameworks such as the Planetary Boundaries and Limits to Growth, the study investigates how executives adapt to complex, dynamic challenges that transcend traditional business metrics. Using qualitative data from in-depth interviews with five CEOs across diverse sectors, this research identifies common themes around how leaders perceive ecological limits and systemic feedback, and how this shapes long-term strategy formation.
Copyright (c) 2025 Simon Mónika https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Film- és sorozatturisztikai helyszínek összehasonlító vizsgálata európai desztinációk példáján
A koronavírus-járvány miatt bevezetésre kerülő korlátozások feloldását követően újra fókuszba került a túlzott mértékű turizmus. A tanulmány középpontjában olyan desztinációk állnak, melyek az ott forgatott film vagy sorozat ismertté válását követően jelentős látogatószám-növekedésre tettek szert. Három európai országból választott film- és sorozatturisztikai helyszínről készített esettanulmány segít a túlzott mértékű turizmus jeleit feltérképezni. Dubrovnik, Hallstatt és a Szporádok két szigetének (Szkopelosz és Szkiatosz) lakói szembesülnek a turistaáradat jelenlétéből adódó problémákkal: a területen zsúfoltság tapasztalható, az infrastruktúra túlterhelt, az élelmiszer- és ingatlanárak emelkednek, a környezetre rótt terhelés igen nagy. Számos intézkedés ismert, melyek segítséget jelenthetnek az érintett települések számára: a tömegközlekedés támogatása az autós közlekedéssel szemben csökkenti a környezeti terheket, a tengerjáró hajók kikötésének szabályozása, valamint a látogatószám menedzselésének más módjai szükségszerűvé válhatnak, a turisták és a desztináció menedzsment számára is jelentős előnyökkel járhat az online jegyvásárlás lehetősége, az előzetes helyfoglalási rendszer bevezetése. Annak érdekében, hogy a filmekben és sorozatokban látott desztinációk ne essenek áldozatul a hirtelen jött népszerűségnek, megfontolt turisztikai stratégiát kell követniük, tudatos attrakciófejlesztés eredményeként optimalizálhatják a turisták létszámát a területen.
Copyright (c) 2025 Szőllős-Tóth Andrea, Bujdosó Zoltán, Csapóné Riskó Tünde https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Felső-Dunamente fejlesztési lehetőségeinek vizsgálata
A Felső-Dunamente Tájvédelmi Rezervátum Vajdaságban található, amely határos a magyarországi Duna-Dráva Nemzeti Parkkal, és a horvátországi Kopácsi – rét természetvédelmi területtel is. Három nyugat-bácskai település – Bezdán, Monostorszeg és Kupuszina – szerves része a Felső-Dunamente természetvédelmi rezervátumnak. A kistérség, amelyet ez a három település alkot, nem egy községhez tartozik. Szerbiában a törvény úgy rendelkezik, hogy a Felső-Dunamente tájvédelmi terület a Vajdaság Erdei Közvállalat irányítása alá tartozik. A falvak viszont Apatin község és Zombor Város fennhatósága alá tartoznak. Ez megnehezíti az érintett terület egységes fejlesztését. Az ezzel kapcsolatos munkánk első részében a szakirodalom tömör áttekintésével foglalkozunk, különös figyelmet fordítva a területfejlesztés alapjaira és annak fontosságára, a vidékfejlesztés gyors definiálására, míg a téma jellegéből adódóan a helyi gazdaságfejlesztés elméletét is röviden érintjük. A cikk második, nagyobb részében a saját kutatásunk folyamatára, és kifejezetten a primer kutatási eredmények (kérdőívezés, strukturált interjúk) feldolgozására koncentrálunk. Eredményeink alapján fontosnak tartjuk kiemelni a civil szervezetek jelentőségét a helyi fejlesztésekben, hiszen ők a társadalmi élet mozgatórugói. Kérdőíves felmérésünk kimutatta, hogy a lakosok szerint fontos lenne egy térségi központot létesíteni, ahol minden információt elérnek. Fő javaslatként megfogalmazódott az online tér minél jobb kihasználása is.
Copyright (c) 2025 Pelt Ilona, Ritter Krisztián https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A klímaváltozás okozta felmelegedés hatása a közepes méretű napelemes erőművek teljesítményére
A tanulmány három magyarországi település – Miskolc, Sopron és Veszprém – közepes méretű napelemes rendszereinek modellezésére és az éghajlatváltozás hatásainak vizsgálatára összpontosít a villamosenergia-termelés szempontjából. Az elemzés az RCP2.6, az RCP4.5 és RCP8.5 forgatókönyveken alapul. A vizsgálatokhoz a Meteonorm időjárási adatbázis generált bemeneti idősorokat, míg a szimulációkat a SAM program végezte el. Az eredmények azt mutatják, hogy az éghajlatváltozás hatásai jelentős eltéréseket okozhatnak a napelemes rendszerek teljesítményében. A növekvő hőmérséklet kedvezőtlenül befolyásolja a rendszerek hatásfokát, míg a globális sugárzás változásai pozitív irányú korrelációban vannak a teljesítménnyel. Az RCP4.5 és az RCP8.5 forgatókönyvek alapján várható legnagyobb hőmérséklet-emelkedés csökkentheti az energiatermelés hatékonyságát, míg az RCP2.6 forgatókönyv stabilabb eredményeket mutat. Az elemzés eredményei hasznos iránymutatást nyújthatnak a jövőbeli napelemes projektek tervezéséhez és telepítéséhez, különösen a változó éghajlati körülményekhez való alkalmazkodás érdekében. Az ilyen vizsgálatok hozzájárulnak ahhoz, hogy a megújuló energiaforrások hatékonyabban támogassák az energiaátmenetet, miközben Magyarország fenntarthatósági céljait is elősegítik.
Copyright (c) 2025 Bozsik Nándor, Takács István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Turizmusfejlesztési támogatások vizsgálata a hazai NUTS2 régiókban, fókuszban Észak-Magyarország
A tanulmány a turizmusfejlesztési jogcímen megítélt pénzügyi források területi aspektusait vizsgálja Magyarországon 2004 és 2020 között, különös tekintettel az Észak-Magyarország régióra. A kutatás célja, hogy feltárja, milyen hatást gyakoroltak az EU-s támogatások hazánk turizmusának teljesítményére és versenyképességére. Az eredmények alapján Észak-Magyarország kiegyensúlyozott fejlődése fenntartható növekedési pályát mutat. Jelentősebb növekedést az árbevétel és a kapacitáskihasználtság terén ért el, ami az uniós források célzott és hatékony felhasználását tükrözi. Ugyanakkor a beágyazottság stagnáló mutatói az infrastruktúra további bővítésének szükségességét jelzik. A regionális összehasonlítások rávilágítanak az egyes régiók eltérő fejlődési pályáira, például a Közép-Dunántúl régióban kiegyensúlyozott teljesítmény volt mérhető, míg az Észak-Alföld régióban a keresleti oldal gyengesége miatt alacsonyabb teljesítményt azonosíthatunk. A Nyugat-Dunántúlon a fürdőturizmusból fakadó bevételek révén kiemelkedő értékeket tapasztalhattunk, de a hatékonysági mutatói csökkentek, ami a források alulhasznosítására utal. A tanulmány javaslatokat fogalmaz meg az alacsonyabb teljesítményű régiók fejlesztési stratégiáinak erősítésére, a fenntarthatóságot előtérbe helyező ESG-elvek alkalmazására, valamint az infrastruktúra modernizációjára. Az eredmények rávilágítanak arra, hogy az EU-s források jelentős mértékben hozzájárultak Magyarország turisztikai fejlődéséhez, miközben hangsúlyozzák a térségi különbségek csökkentésének és a forrásfelhasználás hatékonyságnövelésének további szükségességét.
Copyright (c) 2025 Bujdosó Zoltán, Gyurkó Ádám, Némediné Kollár Kitti https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Holistic Examination of Social Housing Dynamics in Johannesburg's Informal Settlements
This study examines the social housing dynamics of Johannesburg's Soweto informal settlements and seeks to address the research question: How do the accessibility, affordability, adequacy of housing and economic aspects impact urban integration and community welfare? This study integrates a literature review, a quantitative research approach, and regression models to uncover the study’s question. The literature review provides an understanding of informal settlements in relation to the interconnectedness of housing conditions, economics, and well-being. This research is quantitative in approach, entailing regression analysis and tables in detail, in an attempt to dissect quantitative factors of urban integration and community well-being. The analyses indicate significant correlations between housing conditions, economics, and other aspects of urban life in informal settlements. Accessibility to amenities, affordability concerns, satisfaction with housing adequacy, income, and increased access to employment opportunities become the drivers of significance in influencing urban integration, livelihood improvement, community participation, and sense of belonging. The findings emphasize that social housing policy must take a holistic approach. Policymakers are advised to tackle the concerns of accessibility, affordability, and adequacy together while promoting income-generation opportunities.
Copyright (c) 2025 Mzuchumile Makalima, Anathi Sokhetye https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bibliometric Analysis of Adaptation Strategies to Climate Change in European Rural Communities
Climate change presents significant challenges for European rural communities, necessitating robust adaptation strategies to enhance resilience and support sustainable development. This study employs a bibliometric analysis to map the academic landscape surrounding climate change adaptation strategies in European rural areas, identifying key research trends, influential studies, and thematic shifts over time. Using tools such as Biblioshiny and VOSviewer, the study analyses a dataset comprising 291 documents from 158 sources published between 2005 and 2025. The findings reveal key research clusters, country-wise production, total citation per country, prominent journals, and major contributing institutions, highlighting the increasing academic focus on adaptation strategies. The study also examines co-occurrence patterns of keywords, shedding light on dominant themes such as community-based adaptation, resilience, governance, and policy frameworks. Furthermore, it identifies critical research gaps and underscores the importance of integrating policy measures with localized, participatory solutions. By bridging scientific insights with practical applications, this research provides valuable contributions to policymakers, practitioners, and scholars engaged in rural sustainability and climate adaptation efforts.
Copyright (c) 2025 Lediane Durmishi, Anthony Cristian Medina Paredes, Tibor Farkas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Regional Distribution and Demographic Impacts of the Housing Allowance Program of the Vojvodina Economic Development Program
The relationship between demographic trends and economic performance has long been a central topic of scientific research. Population changes are determined by the number of births, deaths, and migration. In most developed countries, the birth rate has significantly decreased in recent decades. The population of Vojvodina and its neighboring countries, including Hungary, has been steadily declining in recent decades. This trend is consistent with demographic processes in developed countries worldwide. The aim of the Vojvodina Economic Development Program is providing subsidies to ensure people’s thriving in their homeland, with one of its key elements being home creation allowances linked to economic goals. The study examines the interconnections between demographic data and family support subsidies in Vojvodina, comparing it with population statistics from Hungary, its neighboring countries as well as several other European states. In addition to demographic analyses based on both domestic and international literature, the study briefly reviews the family and home creation allowance systems of Hungary and the Visegrád countries, with a particular focus on measures aimed at retaining population and improving families' housing conditions. The study explores the significance of such grants in terms of improving the demographic situation of communities in the examined areas.
Copyright (c) 2024 Bálint Juhász https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Implication or Validity of the Rebound Effect in Present European Energy Sector
Energy efficiency is one of the most important and global topics which is explored and studied. As a result of those studies, rebound effect has become important phenomenon due to failure of previous energy policies in stabilizing energy consumption levels. Based on rebound effect phenomenon, every energy legislature does not improve energy efficient, on the contrary it creates reverse effects. Recent energy policies are aimed to achieve a successful transition from conventional energy sources to renewables. Meanwhile, environmental challenges have increased the urgency and importance of latest steps. EU governance bodies have ratified several policies in tackling energy problems including rebound effect. This article explores how this phenomenon can result in undesired outcomes by studying possible effects of several variables in final energy consumption levels. These variables have been picked based on the potential impact factors on energy. We will implore desktop secondary research methodology to investigate to what extent EU energy policies have been successful in recent years to achieve energy efficiency. Afterwards, we can answer to our question whether rebound effect phenomenon is actual.
Copyright (c) 2024 Tofig Bayramov, Sabuhi Mammadli https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az okos technológiák és a mesterséges intelligencia alkalmazásának nemzetközi áttekintése a turizmus iparágban és a fürdővárosokban
Az okos (smart) technológiák, mint az IoT, a big data, a mesterséges intelligencia és a digitális platformok, alapvetően átalakítják a turizmus iparát, különösen a fürdővárosok esetében. Ezek a technológiák nemcsak a turisztikai élmények gazdagításához járulnak hozzá, hanem elősegítik a fenntarthatóságot és a helyi közösségek jólétének javítását is. A tanulmány célja, hogy feltárja a smart technológiák és mesterséges intelligencia (MI) alkalmazásának jelenlegi helyzetét és lehetséges jövőbeli hatásait a nemzetközi és regionális turizmusban, különös tekintettel a fürdővárosokra, amelyek az egészségturizmus fontos központjai. Az elemzés számos nemzetközi példán és esettanulmányon alapul, amelyek alátámasztják a technológiák gazdasági, ökológiai és társadalmi hatásait.
Copyright (c) 2024 Fejes Judit Katalin , Katits Etelka, Szabó Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Complex development analysis of the disadvantaged settlements of the Kistelek district in Southern Hungary
The central theme of the research is a complex study of the disadvantaged settlements of the Kistelek district in the Southern Great Plain. One of the poorest areas of Csongrád-Csanád county was mapped at two points in time (2014 and 2019) to identify the typical economic and social changes. A complex development indicator was used to analyse the economic, social, infrastructural, social and employment situation of the municipalities. The only town in the district, Kistelek, was ranked first on the basis of the complex development indicator. Kistelek is a service-poor district centre, yet it illustrates the centre-periphery relationship in the region. The district is rich in natural and human assets, which, if used wisely, could provide a breakthrough from the unfavourable economic situation. The analysis has led to proposals for solutions to problems relating to land use, rural society and life in the district, and local economic development.
Copyright (c) 2024 Kovács Helga, László Makra, Balázs Duray, Levente Komarek https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Versenyképességünk, külkereskedelmi exporttöbbletünk fenntartása érdekében a KAP 2020 utáni jövőjéről folyó vita során kiemelt fontossággal bírt versenytársaink lehetőségeinek, agrárpolitikai rendszereinek feltérképezése. A szerző kutatásának célja, hogy a KAP és a Mercosur agrárpolitikájának összehasonlító elemzése által inputokkal szolgáljon a KAP jövőjéről, továbbá az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás ratifikációjáról folyó vitához. A mű a kritikai diskurzuselemzés módszerét alkalmazza, a dokumentumanalízist célzott, félig strukturált, szakmai interjúkkal egészíti ki. Munkájában a szerző előbb Phil Hogan EU-s mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos 2014-2019 közötti politikai diskurzusát vizsgálja 20 beszéd elemzése révén, melyek alapján bemutatja, Hogan politikai beszédeiben miként is nyilatkozott a mezőgazdaság környezetvédelemben betöltött szerepe, illetve az agrár-külkereskedelem jövője kapcsán. Röviden végigtekinti továbbá a Mercosur 8. sz. Munkacsoportjának üléseiről a fenti periódusban készített kilenc akta kommunikációját. A szerző ezt követően négy, általa készített mélyinterjút mutat be a magyar, az összeurópai, illetve a dél-amerikai agrár-környezetvédelem jelenlegi helyzetéről, a szabadkereskedelmi megállapodás utáni jövőjéről, lehetséges fejlődési irányairól. Hipotézise szerint az EU-Mercosur szabadkereskedelmi tárgyalások elhúzódásának fő oka, hogy a két integráció agrárpolitikája a környezetvédelmi intézkedések terén igen jelentős különbségeket mutat és ez a mezőgazdasági politikáért felelős döntéshozók diskurzusában is érezhetően visszaköszön.Versenyképességünk, külkereskedelmi exporttöbbletünk fenntartása érdekében a KAP 2020 utáni jövőjéről folyó vita során kiemelt fontossággal bírt versenytársaink lehetőségeinek, agrárpolitikai rendszereinek feltérképezése. A szerző kutatásának célja, hogy a KAP és a Mercosur agrárpolitikájának összehasonlító elemzése által inputokkal szolgáljon a KAP jövőjéről, továbbá az EU-Mercosur szabadkereskedelmi megállapodás ratifikációjáról folyó vitához. A mű a kritikai diskurzuselemzés módszerét alkalmazza, a dokumentumanalízist célzott, félig strukturált, szakmai interjúkkal egészíti ki. Munkájában a szerző előbb Phil Hogan EU-s mezőgazdasági és vidékfejlesztési biztos 2014-2019 közötti politikai diskurzusát vizsgálja 20 beszéd elemzése révén, melyek alapján bemutatja, Hogan politikai beszédeiben miként is nyilatkozott a mezőgazdaság környezetvédelemben betöltött szerepe, illetve az agrár-külkereskedelem jövője kapcsán. Röviden végigtekinti továbbá a Mercosur 8. sz. Munkacsoportjának üléseiről a fenti periódusban készített kilenc akta kommunikációját. A szerző ezt követően négy, általa készített mélyinterjút mutat be a magyar, az összeurópai, illetve a dél-amerikai agrár-környezetvédelem jelenlegi helyzetéről, a szabadkereskedelmi megállapodás utáni jövőjéről, lehetséges fejlődési irányairól. Hipotézise szerint az EU-Mercosur szabadkereskedelmi tárgyalások elhúzódásának fő oka, hogy a két integráció agrárpolitikája a környezetvédelmi intézkedések terén igen jelentős különbségeket mutat és ez a mezőgazdasági politikáért felelős döntéshozók diskurzusában is érezhetően visszaköszön.
Copyright (c) 2024 Báló András https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A megújuló energiaforrások és az online kommunikáció lehetséges kapcsolatainak vizsgálata primer kutatási módszerrel
Az elmúlt években a megújuló energiaforrások szerepe központi kérdéssé vált mind az energiaszektor, mind a közélet körében, ami egyrészt köszönhető geopolitikai-, gazdasági eseményeknek, másrészt a hosszú távú környezetvédelmi célkitűzéseknek. A megújuló energiaforrások térhódítása már a 90-es évek óta zajlik, mégis Magyarországon csak néhány éve került a figyelem és az érdeklődés középpontjába. Ennek hátterében leginkább az energiakrízis következtében egekbe szökő energiaárak állnak, de vannak további tényezők is, például a napjainkban töretlen érdeklődésnek örvendő „zöld mozgalmak”, amelyek éppúgy aktivizálták a társadalmat, mint a rapszodikus energia kiadások. Kutatásunkban azt vizsgáljuk, hogy milyen összefüggésben áll az energiaválság és a megújuló energiaforrások iránti kereslet, továbbá primer kutatás segítségével elemezzük az ebben rejlő online kommunikációs kapcsolódási pontokat, lehetőségeket és kihívásokat. A kutatási kérdőívet összesen 418 fő töltötte ki. Kutatásunknak két célt határoztunk meg, elsőként azt, hogy fény derüljön arra a belső mozgatóerőre, amely hatással van a fogyasztók viszonyára a megújuló energiaforrásokat tekintve, a másik cél pedig annak feltárása, hogy az online kommunikációhoz vezető eszköztárak közül, melyek alkalmazhatóak a lakosság prekoncepcióinak és attitűdjének formálására. Az eredmények alapján, a vizsgált minta jelentős része állította, hogy az energiakrízis befolyással volt döntésére, amikor a megújuló energia mellett tette le voksát. A megkérdezettek több mint fele gondolja úgy, hogy az energiaválság következtében nyitottabbá vált a társadalom a megújulók felé, valamint nagy részük azontúl, hogy a közösségi média felületein tájékozódik a témában, figyelemmel is kíséri az alternatív energiaforrásokkal kapcsolatos híreket, aktualitásokat valamilyen online média fogyasztásával, továbbá érdekelné egyéb opció, ami lehetőséget ad az ismeretek bővítésére.
Copyright (c) 2024 Szeberényi András, Fűrész Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Nature-based development potential of Cserhát
The Cserhát is rich in natural values, on which its development could build upon. In this article, we assess the natural values perceived by the local stakeholders in the Cserhát and the potential for development based on these values. We conducted semi-structured interviews with mayors as well as with tourism, nature conservation and forestry professionals of the Cserhát, which were analysed using qualitative content analysis. The interviewees mentioned natural values in general (e.g. habitat, special flora and fauna) and other nature-related values (e.g. Rónyai lookout, Pogány fortress). Our results are grouped into two main categories, natural and infrastructure-based developments. We further divided these two main categories into two parts. By natural values development we mean interventions that aim to improve the landscape. Interviewees mentioned the need for controlling big game and the rehabilitation of scarred landscape. Tourism development ideas related to natural values included the construction and improvement of various paths (hiking, cycling, horse riding, greenways). According to the local experts, infrastructure development is essential for the area. Emerged economic development ideas based on natural values would provide livelihood for families (e.g. small businesses or farms). Our fourth part is other economic and infrastructure development, because the majority of the settlements in the Cserhát are facing social and economic problems. In this theme the interviewees mentioned e.g. building nursery, improving accommodation, establishing a processing plant and refrigerated warehouse. For the development of the region, we propose targeted, complex development that builds on the natural values and also responds to social and economic needs.
Copyright (c) 2025 Alexandra Ferencz-Havel, Dénes Saláta, György Orosz, Eszter Tormáné Kovács https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Human capital and job satisfaction in transition economies: a comparative analysis of Hungary and Moldova
Based on survey data, collected in 2021, from 266 respondents (171 from Hungary and 95 from Moldova), this research utilizes statistical methods, including the Mann-Whitney U test, Kruskal-Wallis test, and Dunn-Bonferroni post hoc analysis, to examine variations across countries, generations, sectors, and organizational sizes. The results show no significant differences between Hungary and Moldova in the three human capital dimensions - Knowledge, Skills, and Competency - or job satisfaction, indicating the universal relevance of these factors across diverse socio-economic contexts. However, in Moldova, generational differences were observed in Competency levels, with Generation Z scoring lower than older cohorts, while no generational differences were found in Hungary. Sectoral analysis revealed higher job satisfaction among private-sector employees in Hungary compared to the public sector, whereas no such differences were evident in Moldova. Organizational size emerged as a significant factor influencing both human capital dimensions and job satisfaction in both countries. Micro-sized organizations reported the lowest scores, particularly in Moldova, while large organizations in Hungary showed higher levels of satisfaction, driven by better pay, benefits, and working conditions. The study underscores the importance of targeted interventions, such as skills development programs, reforms in the public sector, and tailored support for micro-sized organizations, to enhance employee satisfaction and optimize human capital utilization. These findings offer valuable insights into the relationship between human capital and job satisfaction in transition economies, providing actionable recommendations for policymakers and organizational leaders.
Copyright (c) 2025 Mihaela Ctitor, Csilla Suhajda, Szergej Vinogradov https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hegesztő tanulók kivándorlási motivációjának vizsgálata Borsod-Abaúj-Zemplén vármegyében
A duális képzés az európai szakképzési rendszerek központi eleme és a munkanélküliség csökkentésének egyik fontos eszköze. Ennek a képzési formának az előnye, hogy a diákok, hallgatók, már egy adott munkahelyen megszerezhetik azt a tapasztalatot, gyakorlatot, ami által versenyképesebbek lehetnek a munkaerőpiacon. A résztvevő vállalatok számára is előnyös ez a képzési forma, gyakorlatilag egy hosszútávú befektetés lenne. Az elmúlt évtizedekben az Európai Unió tagországai között jelentős fejlettségbeli különbségeket figyelhetünk meg, ami hatással van a „Z” generáció tagjainak kivándorlási szándékaira is. Magyarországon az elvándorlás mára már természetes folyamat lett. Az általunk megkérdezett duális képzésben résztvevő hegesztő tanulók több, mint 90%-a sem Magyarországon képzeli el további szakmai pályafutását, hanem a végzettségét megszerezve külföldre költözne. Ennek hátterében leginkább anyagi okok és jobb megélhetési körülmények állnak.
Copyright (c) 2025 Greutter Zoltán Gergely, Vafnóczki Attila József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az oktatás hatása egyes EU-országok innovációs teljesítményére
Az innováció kardinális szerepe nem csupán vállalatstratégiai jelentőségű, a nemzetgazdaság versenyképességet is meghatározza mára. A sikeres innovációs folyamatok megvalósítása olyan ismereteket, tudást igényel, aminek forrását a nemzetek oktatási intézményrendszerének biztosítania kell. A vállaltoknak felkészült és megfelelő szakmai tudással rendelkező humán erőforrásra van szükséges ahhoz, hogy hosszútávon sikeresen helyt álljon a piaci kihívásokkal szemben. Napjaink kutatásai arra is rámutatnak, hogy az új technológiák alkalmazásához szükséges információtechnológiai ismeretek, tudás, tapasztalat hiánya jelentősen gátolja a szervezetek innovációs teljesítményét. A tanulmány az EU-s innovációs eredménytábla humán erőforrás és információs technológiák alkalmazására irányuló mutatókat vizsgálja, és megvilágításba helyezi az oktatás kulcsszerepét.
Copyright (c) 2024 Bene Andrea, Csernák József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Demographic and Regional Labour Market Analysis of the Historic Market Towns of Greater Cumania, Hungary
The subject of my research is the study of the settlements with a rural-urban past in the Greater Cumania (Hungarian name of the region: Nagykunság). This historic small region in the Northern Great Plain region is a region with many economic and social problems. My research covers six settlements, all of which have a rural-urban past, but only five of them have city status today: Karcag, Kisújszállás Kunhegyes, Kunszentmárton and Túrkeve. Kunmadaras is a municipality. The focus of my research is on the common economic and cultural heritage of these settlements and their unique development paths. The common economic and cultural heritage is the past as a field town, and the heritage that the Kuns who founded the settlements not only had an administration independent of the county system, a patent status, but also shared a common culture. Grater Cumania as a historical region is no longer a functional unit. Starting from common foundations, the six settlements have responded differently to the challenges of the past decades. The extent to which each of them has successfully responded to the economic and social challenges they have faced is faithfully reflected in their economic and social relations. The aim of my research is, on the one hand, to review the current balance of the settlements with a rural-urban past in Greater Cumania, both individually and in comparison with each other, in order to identify future opportunities, possibilities and threats. On the other hand, my aim is also to examine what the common Greater Cumanian heritage means for the settlements that have taken different development paths and rely on different spatial relations. Can a cultural product, a brand, be built out of it?
Copyright (c) 2024 Mezei Martin, Nagyné Molnár Melinda https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Disparities in Entrepreneurial Orientation and Openness to Innovation Among Budapest, the Pest Region, and Other Regions
Literature studies focusing on entrepreneurial orientation or openness to innovation mainly focus on large enterprises and multinational companies. Micro, small and medium-sized enterprises (MSMEs) are under-researched in Europe, however, their contribution to employment, balance of trade, and GDP is broadly acknowledged among scholars. Experiences gathered through a qualitative study conducted with owner managers of enterprises of all size categories preceded as well as helped to better establish and design our quantitative survey as recommended in various studies in international literature. This paper aims to examine the disparities in entrepreneurial orientation and openness to innovation between three separate regions in Hungary. Analyses were based on discovering statistically significant differences in terms of the region and the size category of companies. The study applied principal component analyses, Kruskal-Wallis, and Mann-Whitney nonparametric tests.
Copyright (c) 2024 Bujáki János, Vinogradov Szergej https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0