Journal of Central European Green Innovation
ISSN 2064-3004 (Online) A folyóirat a „Zöld energiával a Zöld Magyarországért” című projekt keretében indult, elsődleges célja, hogy az Észak-Magyarországi régió felsőoktatási intézményeinek és az itt működő kutató műhelyeknek a K+F+I tevékenysége révén keletkezett tudományos eredményeit a hazai és nemzetközi közvélemény – ezen belül kiemelten a gazdasági szektor minél szélesebb köre – megismerje. Alapítva 2013-ban a Károly Róbert Főiskolán.
Szennyvíziszap komposztálási technológiák lehetőségeinek áttekintése
A szennyvíziszapok újrahasznosítása kulcsfontosságú szerepet játszik a körforgásos gazdaságban, az EU 2030-as Zöld Megállapodásának egyik fő fókuszterülete. A szennyvíztisztítás mellékterméke, a szennyvíziszap, fenntartható növényi tápanyagforrásként szolgálhat különféle komposztálási technológiák alkalmazásával. A komposztálás segít csökkenteni a szennyezést azáltal, hogy a szerves hulladékot, például a szennyvíziszapot, mikroorganizmusok segítségével komposzttá alakítja. A komposzt javítja a talaj minőségét és egészségét. A számos komposztálási megközelítés, mint a prizmakomposztálás, a levegőztetett prizmakomposztálás, a gilisztahumusz készítés és a tartályban történő komposztálás mindegyikének egyedi előnyei és hátrányai vannak a környezeti hatás, a hatékonyság és a fenntarthatóság szempontjából. Ez a tanulmány áttekintést nyújt a komposztálási módszerekről, és bemutatja a szennyvíziszap komposztálásának optimalizálására szolgáló fejlett komposztálási technológiákat. Az aerob komposztálás a legszélesebb körben alkalmazott módszer a hatékonysága és a kórokozók eltávolítására való képessége miatt; azonban továbbra is aggályok merülnek fel az üvegházhatású gázok kibocsátása és a tápanyagveszteség miatt. E kihívások kezelése érdekében kifejlesztették az együttes komposztálást, a gilisztahumusz készítést és a kétfázisú komposztálást a komposzt minőségének javítása és a feldolgozási idő lerövidítése érdekében. Ezen fejlesztések ellenére a területi korlátozások, a komplex technológiák és a magas költségek továbbra is jelentős korlátokat jelentenek. Ez a tanulmány hangsúlyozza a mikrobiális dinamika, a kórokozók eltávolításának és a komposzt érésének fontosságát a komposztálás kulcsfontosságú szakaszaiban, a mezofil fázistól a termofil fázisig, a stabil, tápanyagban gazdag komposzt előállítása érdekében. Bár a komposztálási technológiák összhangban vannak a fenntarthatósági célokkal, további kutatásokra van szükség a hatékonyság javítása, a kibocsátások csökkentése és a lehetséges gazdasági hatások felmérése érdekében. Ez az összefoglaló felhívja a figyelmet a komposztálásnak a hulladékgazdálkodási és környezeti fenntarthatósági célok elérésében való fontos szerepére.
Szerzői jog (c) 2025 Journal of Central European Green Innovation https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Baktériumtrágyával kezelt napraforgó élettani sajátosságainak vizsgálata
A Kompolton elhelyezkedő kísérleti területen, 2019-ben nagytáblás kísérletben vizsgáltuk a Mikro-Vital hatását napraforgó kultúrában, 2 dózis (1 l/ha és 2 l/ha) alkalmazásával. A csernozjom barna erdőtalajra vetéskor juttattuk ki a készítményeket. Július elején, a virágzás előtt in vivo terepi műszerekkel (hordozható spektroradiométer és SPAD) mértük a levelek relatív klorofill tartalmát és határoztuk meg azokat a spektrális vegetációs indexeket, melyekből a fotoszintetikus folyamatokon túl következtetni tudunk a növények stressztűrésére és a levelek nitrogén- illetve víztartalmára. Ezek a paraméterek befolyásolják a legjelentősebb mértékben a termőképességet. Betakarításkor mértük a termésátlagot is. A vizsgált évben az időjárási viszonyok nem voltak ideálisak a napraforgó fejlődéséhez. A tavaszi minimális csapadék következtében a vetés után az állomány gyengén fejlődött. Virágzáskor is vízhiány lépett fel, így minden parcellánál csak közepes termésátlagot mértünk, ami a Heves megyei, az Észak-magyarországi és az országos átlaghoz képest is alacsonyabb volt. A klorofillra utaló vegetációs indexek, a fotokémiai aktivitás (PRI), a levélvíztartalom (PWI) is jelezték a baktériumtrágya kezelés szignifikáns pozitív hatását. A kontroll esetében pedig a stresszérzékenység (SIPI) és a védő pigmentek (CRI, ARI) mennyisége volt magasabb. Vizsgálataink alapján az 1 l/ha-os kezelés tekinthető optimálisnak.
Talajbaktériumokkal kezelt őszi búza fajták fiziológiai sajátosságai kisparcellás kísérletben
Jelen munka a 2022-es erősen aszályos év talajbaktériummal kezelt búza fajtákkal végzett kisparcellás kompolti kísérlet eredményeit mutatja be, mely során in vivo módszerekkel vizsgáltunk fotoszintetikus paramétereket, illetve a termésátlagot és egyes beltartalmi jellemzőket. A felhasznált talajmikróba készítmény kifejezetten a meleg, aszályos időszakokban ajánlott alkalmazni, emellett hatékony a vetőmagok csávázásra is. Használatával jobb tápanyag- és vízellátottság, homogénebb állomány és fokozott stressztűrő-képesség várható. A virágzás kezdetén, a klorofill-tartalmat jelző SPAD, EVI és RDVI indexek 3 fajtánál volt szignifikánsan magasabbak (Mv Nemere, Mv Kondás, Mv Pelsodur), ezzel párhuzamosan ezen fajoknál magasabb fotokémiai aktivitást, (PRI), alacsonyabb stresszérzékenységet (SIPI) és kevesebb fényvédő karotinoid-tartalmat (CRI) mértünk. A víztartalom minden fajta esetében magasabb volt a kezelt egyedeknél. A kontrol és a kezelt parcellákban mért termésátlag egyaránt meghaladta a megyei szintet abban az évben, és mind a 8 fajta esetében a kezelt parcellákon volt magasabb érték, de az eltérés - az Mv Nemere kivételével - nem volt több 10%-nál. A beltartalmi értékek csak közepes minőséget jeleztek, bár nem standard mérési módszerrel határoztuk meg, viszont a kezelt parcellákon minden minőségi paraméter esetében jobb eredményt kaptunk. Összességében elmondható, hogy aszályos évben is eredményesen alkalmazható a készítmény, viszont a gyártó által javasolt magasabb dózisban.
Komplex tápanyagutánpótlás hatásának vizsgálata az őszi búza termésére és minőségére
Hazánk éghajlata mindenütt megfelel a búza termesztésére, azonban tájankénti változatosság figyelhető meg. A búza termesztése során napjainkban a legnagyobb kockázatot az extrém időjárási körülmények jelentik, emellett a sikeres termelés másik meghatározó tényezője a helyes tápanyagellátás. Jelen munkánkban a MATE jogelőd intézményének Kompolti Kutatóintézetében a 2017-es, valamint a 2022-es évben beállított tápanyagellátási kísérlet eredményeit dolgoztuk fel. A kísérlet beállítása kisparcellán, 4 ismétlésben, latin négyzet elrendezésben történt. A kísérletben 4 kezelésben (3 műtrágyázási szint + kontroll kezelés) vizsgáltuk az NPK adagok hatását a növények fejlődésére és a termésképzésre. A parcellákat két részre választottuk, majd az egyik rész esetében a kezeléseket lombtrágya kezeléssel egészítettük ki. Célunk, hogy adott ökológiai adottságok mellett meghatározható legyen az optimális összetételű, hatóanyagtartalmú és mennyiségű műtrágya, amellyel a különböző évjáratok mellett a legmagasabb hozam érhető el. Mértük a növénymagasságot a teljes érés idején, a termés mennyiségét, valamint a különböző minőségi paraméterek alakulását. Eredményeink alapján megállapítottuk, hogy a legmagasabb termést a lombtrágyával kiegészített „tájspecifikus” kezelés esetén kaptuk.
Időszakos talajvízszint emelés hatása az őszi búza Zeleny értékére
A kutatás témája az átmeneti vízborítottság őszi búzára gyakorolt hatásának vizsgálata kontrollált, liziméteres körülmények között. A kutatás beállítása különböző (vízszinteken) 0 cm (kétfázisú talaj), -30 cm (a felszíntől -30 cm-en beállított vízszint) és -60 cm (a felszíntől -60 cm-en beállított vízszint) és tartósságok (3, 6, 9, 12 nap) mellett elemezzük a növény válaszreakcióit, a hozam és a Zeleny-érték szempontjából. A kutatás során alkalmazott statisztikai módszerek MANOVA, ANOVA, Welch-próba, Games-Howell post-hoc teszt valamint többváltozós korreláció segítettek az eredmények szignifikáns különbségeit feltérképezni. A Pearson-féle korrelációs mátrix magasan szignifikáns, erős pozitív korrelációt igazolt a minőségi mutató között (r = 0,955-0,989, p < 0,001), míg a hozam gyenge pozitív korrelációt mutatott a minőségi paraméterrel (r = 0,155). A Games-Howell post-hoc tesztek szerint a Zeleny-érték esetében a mérsékelt stressz, különösen a 9 napos kezelés a -60 cm-es vízszintnél, szignifikánsan javította a minőséget (pl. 2021, -60 cm, 9 nap szemben a 3 és 6 nap: p = 0,031 és p = 0,004). Ugyanezen körülmények között (pl. 2021, -60 cm, 9 nap), a hozam nem mutatott szignifikáns eltérést a kontrollhoz képest a Welch-féle t-próba szerint (p = 0,4032). A minőségjavulás nem feltétlenül társul hozamnövekedéssel, sőt, más esetekben a hozam csökkenhet is. A 2021-es évben a 0 cm-es vízszint mellett a 6 napos kezelés szignifikánsan csökkentette a hozamot (p = 0,0496), míg a 9 és 12 napos kezelések növelték (p = 0,009, p = 0,034). Zeleny-érték: 2020-ban -60 cm-en a folyamatos kezelés szignifikánsan rosszabb volt, mint a 12 napos (p = 0,004). Míg 2019-ben ugyanezen vízszintnél a folyamatos kezelés szignifikánsan jobb volt, mint a 3 napos (p < 0,0001). A hozam 2021-ben -60 cm-en a folyamatos elárasztás szignifikánsan alacsonyabb hozamot eredményezett, mint a 12 napos kezelés (p = 0,005). Viszont 2020-ban -60 cm-en a folyamatos kezelés szignifikánsan jobb volt, mint a 3 napos (p = 0,026) és a 9 napos (p = 0,003) kezelés. Ez a mintázat aláhúzza a folyamatos kezelés kockázatos és évjárat-specifikus jellegét.
Hőszivattyúk és a légkondicionáló berendezések kültéri egységeinek környezeti levegőre gyakorolt hatása
A hőszivattyúk (HP) és a légkondicionáló berendezések (AC) az energiafelhasználás és az üvegházhatású gázok kibocsátásának csökkentése szempontjából kulcsfontosságú technológiává váltak. Hatékonyságukkal és komforthatásukkal számos tanulmány foglalkozik, de talán kevésbé kimutatott a kültéri egységek környezeti levegőre gyakorolt hatása, környezetterhelése. A kültéri egységek ventilátorai lokális légáramlásokat idéznek elő, amelyek befolyásolják akár a hőmérséklet eloszlást, akár a légszennyező anyagok, elsősorban szállópor (PM) koncentrációját. Hosszútávú megfigyeléseket végeztünk kollégiumi szobákhoz tartozó erkélyek levegőminőségét illetően elsősorban a szállópor koncentráció megfigyelésével. Olyan esetekben amikor a légkondicionáló berendezés kültéri egysége az erkélyen került elhelyezésre kimutatható a tisztító hatása, illetve attól függően, hogy a berendezés milyen üzemmódban üzemel a hőmérsékletre gyakorolt hatása is.
A gépi tanulás alapú rezgésdiagnosztika alkalmazhatóságáról a szerszámkopás előrejelzése érdekében: egy esettanulmány
A tanulmány egy gépi tanuláson alapuló megközelítést mutat be a szerszámkopás és a szerszámtörés előrejelzésére, a megmunkálási folyamatok során keletkező rezgésjelek elemzésével. A javasolt módszer a rezgés- és – ahol releváns – akusztikus emissziós (AE) jelek feldolgozásával lehetővé teszi a hibák korai felismerését és a prediktív karbantartás támogatását. A megközelítés hozzájárul a fenntartható gyártáshoz az anyagveszteség csökkentésével, az erőforrás-hatékonyság növelésével és a szerszám élettartamának meghosszabbításával. A kísérleti eredmények igazolják, hogy a rezgésalapú jellemzők alkalmasak a normál és rendellenes szerszámállapotok megkülönböztetésére, ami alátámasztja a mesterséges intelligencia által támogatott diagnosztikai rendszerek alkalmazhatóságát a zöld innováció és az Ipar 4.0 keretrendszerében.
Közvetlen, közvetett és vegyes üzemű napenergiás szárítók összehasonlító környezeti értékelése
Tanulmányunk célja, hogy egy összehasonlító környezeti értékelés segítségével meghatározza a fenntarthatóság szempontjából legkedvezőbb szárítási technológiát, a közvetlen, a közvetett és a vegyes üzemmódú, napenergiát hasznosító szárítók közül. Ezek a szárítók ígéretes alternatívát jelentenek a napon történő természetes szárítás és a fosszilis tüzelőanyaggal működő szárítók helyettesítésére és kifejezetten jól használhatóak a fejlődő országok vidéki területein is a napenergia egyszerű elérhetősége miatt Elemzésünk első sorban a használt anyagok fenntarthatóságára, a szén-dioxid-lábnyomra, valamint a szárítási- és energiahatékonyságra összpontosít. A közvetlen napenergiával működő szárítók (DSDs) egyszerűen felépíthetők, és helyben beszerezhető anyagokból is elkészíthetők, azonban a hőmérséklet-szabályozásuk nem megfelelő és alacsony a hatásfokuk, ami negatívan befolyásolhatja a szárított termék minőségét. Az indirekt szárítók (ISDs) jobb teljesítményt nyújtanak, mint a közvetlen működésűek, de több részegységből állnak, ami költségesebbé teszi a megépítésüket. A vegyes üzemmódú szárítók (MMSDs) rendelkeznek a legrövidebb szárítási idővel és a legnagyobb szárítási hatékonysággal. Ugyanakkor az összetett szerkezetük és nagyobb anyagigényük miatt a környezeti hatásuk a legnagyobb. A napenergiát felhasználó szárítók tervezésénél olyan egyensúlyt kell teremteni a megfizethetőség, a környezeti hatás és a teljesítmény között, hogy hatékonyan szolgálhassák a fejlődő országok vidéki gazdálkodóit. Emiatt a további tanulmányoknak arra kell összpontosítaniuk, hogy a helyben fellelhető és környezetbarát anyagokat hogyan lehet felhasználni a szárítók építése során.
Módosított PV-T és hagyományos PV panel összehasonlítása statisztikai módszer segítségével, különböző áramlási sebességek esetén
Ez a tanulmány azt vizsgálja, hogy egy módosított fotovoltaikus (PV) panel - víz alapú hűtőrendszerrel - hogyan teljesít különböző környezeti feltételek mellett. Összehasonlítottunk egy standard és egy rézcsövekkel és alumínium ragasztóval kiegészített napelemet, két különböző áramlási sebesség (4 l/perc és 7 l/perc) esetén. Megvizsgáltuk, hogyan befolyásolja a napsugárzás és a környezeti hőmérséklet az üzemi hőmérsékletet. Eredményeink azt mutatták, hogy az alacsonyabb áramlási sebesség érzékenyebbé teszi a panelt a környezeti változásokra, mert a napsugárzás és a környezeti hőmérséklet az üzemi hőmérséklet változás akár 92,5%-át, illetve 80,2%-át is befolyásolhatja. Az ANCOVA analízis megerősítette, hogy az áramlási sebesség, a napsugárzás és a környezeti hőmérséklet mind jelentősen befolyásolja az üzemi hőmérsékletet, és ezek közül az áramlási sebességnek van a legerősebb hatása. Az eredmények azt is kimutatták, hogy az áramlási sebesség és a besugárzás között jelentős kölcsönhatás van, ami azt jelzi, hogy a hűtési hatékonyság a sugárzás intenzitásával változik. Az áramlási sebesség és a környezeti hőmérséklet közötti kölcsönhatás azonban nem volt szignifikáns, ami arra utal, hogy az áramlási sebesség hatása konzisztens marad a különböző levegő hőmérsékletek esetén.
Mikroműanyagokhoz társuló mikrobiális közösségek azonosítása a szennyvíztisztítás különböző fázisaiban és a befogadó felszíni vizekben MALDI-TOF MS módszerrel
A legújabb kutatások alapján a szennyvizekben található mikroműanyagok elősegíthetik a mikroorganizmusok kolonizációját, és vektorként szolgálhatnak az antibiotikum-rezisztencia gének (ARG-k) és az antibiotikum-rezisztens baktériumok (ARB-k) terjedésében. A mikroműanyagok jelenléte a szennyvíztisztítás teljes folyamatában igazolt, mely indokolja a szennyvíztisztító telepeken előforduló, mikroműanyagokhoz kötődő baktériumközösség vizsgálatát, különös tekintettel a környezeti és humán egészségre gyakorolt hatásokra. Jelen tanulmány hatféle mikroműanyag mikrobiális kolonizációját vizsgálta szennyvízben, amelyek 2024 júniusa és 2025 márciusa között, három magyarországi szennyvíztisztító telep különböző kezelési fázisaiban (nyers és tisztított szennyvízben) kerültek kihelyezésre. Az inkubációt követően visszagyűjtött mikroműanyagokról szelektív Chromatic agar táptalajon tenyésztettünk antibiotikum-rezisztens baktériumokat, illetve szintén szelektív táptalajon dúsítottuk másik célszervezetünket, a Pseudomonas aeruginosa fajt. Az izolátumok azonosítása nemzetség szinten történt, mátrix-asszisztált lézerdeszorpciós/ionizációs repülési idő tömegspektrometriával (MALDI-TOF MS). Eredményeink alapján a Stenotrophomonas és Aeromonas nemzetségek, valamint az Enterobacteriaceae család tagjai voltak a mikroműanyagokhoz társuló domináns antibiotikum-rezisztens bakteriális taxonok.
Építőipari technológia hatása a levegőminőségre
A szennyezett levegő számos betegség okozója lehet, melyek közé tartozik többek között a demencia és a 2-es típusú cukorbetegség. A légszennyezettség egyik mutatója a szálló por koncentrációját leíró PM értékek. Ebben a tanulmányban a légszennyezés, különösképpen a PM10 és PM2,5 koncentrációk vizsgálata kerül fókuszba. 2024 januárjában beüzemelésre került egy szálló por koncentráció mértékét mérő műszer Budapest 23. kerületében található Virágvölgy lakópark egy kertjében, melynek közelében folyamatos építkezési munkálatok zajlanak. E tanulmány célja annak felmérése, hogy milyen mértékben befolyásolják az építkezési munkálatok a lakópark lakosai által belélegzett levegőt. A mérőműszer adatai alapján elemeztük a szálló por szintjének alakulását az idő függvényében. A saját mérési adatokat hivatalos mérések, rendeleti határértékek és WHO által megfogalmazott ajánlások fényében értelmeztük. Vizsgáltuk a PM-koncentrációk időjárási tényezőkkel való összefüggéseit, valamint a csapadék ezekre gyakorolt hatását. Szeretnénk felhívni a figyelmet a levegőminőség rendszeres ellenőrzésére és a légszennyezés csökkentésének szükségességére.
Szerzői jog (c) 2024 Journal of Central European Green Innovation https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Élelmiszer hulladékcsökkentést célzó, alma hűtve tárolási technológia vizsgálata
Az alma megfelelő tárolása a minőség megőrzésének szempontjából kulcsfontosságú mind a fogyasztók, mind az élelmiszeripar hatékonyság szempontjából. A kutatás célja az almatárolás módszereinek, valamint lehetőségeinek feltárása elsősorban különböző tárolási körülmények között a vevők perspektívájából. A cél részletesen megvizsgálni a különböző tárolási körülmények hatását az alma fizikai és kémiai tulajdonságaira, valamint eltarthatóságára vonatkozóan, különös tekintettel a kereskedelmi és az otthoni tárolás közötti különbségekre. A Golden Delicious almákat kereskedelmi forgalomból vásárolva, a fogyasztói magatartás szimulálva két hőmérsékleten (+5°C és +10°C) tároltuk tovább, a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Budai Campusának Gyümölcstermesztési tanszékén. A fenntartható élelmiszertermelés és –fogyasztás egyre fontosabb szerepet játszik mindennapjainkban. A megfelelő tárolási módszerek feltárása hozzájárul az élelmiszerpazarlás csökkentéséhez és a fenntarthatóbb élelmiszerfogyasztás előmozdításához, amennyiben a fogyasztók képesek az almát megfelelően tárolni otthon, kevesebb gyümölcs megy veszendőbe. Az élelmiszerpazarlás során keletkező élelmiszerhulladékokkal a lebomlás során keletkező üvegházhatású gázok kibocsátásának növekedésén túl a termelés és a szállítás során felhasznált erőforrások pazarlását is jelenti. A megfelelő otthoni tárolási módszerek feltárása elősegíti az alma minőségének megőrzését, és az energiafogyasztás csökkenését, valamint az élelmiszer-pazarlás mértékét is redukálja.
Cold Storage Effects on Ethylene Emission, Co₂ Accumulation, and TSS Variation in Golden Delicious Apples at 3°C
The study investigates the ethylene production and respiratory metabolism of Golden Delicious apples stored at 3°C for 13 weeks. Apples were all picked at a maturity stage corresponding to the commercial harvest date and stored at 3°C with a relative humidity of 85±5 %. The results showed that TSS increased at the beginning of the storage while the ethylene release increased slowly under the 3⁰C cold storage. The results of this study show that after 7 weeks of storage, the ethylene release rate peaked at 35.5 μL∙kg-1∙h-1, followed by 14.9 μL∙kg-1∙h-1 after 11 weeks. Then it progressively reduced and remained at a low level. Fruit respiration rate decreased during cold storage at 3⁰C and gradually rose after storage. The goal is to develop strategies to extend the shelf life of apples while reducing post-harvest food waste. By reducing food waste, we reduce the ecological footprint of apple cultivation.
Monitoring of Potassium Content in Wastewater Treatment Plants
Partially treated wastewater can potentially provide a reliable and constant source of water and nutrients for hydroponic crop production. It is essential to determine the macronutrient content of the effluent, such as nitrogen (N), phosphorus (P), and potassium (K), to maximize the yield. Nitrogen (N) and phosphorus (P) measurements are essential daily tasks to be fulfilled, measurements were applied for multiple sources of K content only in this study, determining the exact daily content and concentration pattern. Influent and effluent K levels were measured separately. According to measurements, it was observed that the concentration of K decreased significantly during treatment, with varying values as the wastewater passed through different treatment stages. Two locations with dissimilar technologies were sampled: Etyek, Hungary, semi-continuous batch system with suspended sludge, and South-Pest, Hungary, a continuous activated sludge system. The results were 39,7 mg/l in the influent and 7,5 mg/l in the effluent in Etyek, while South-Pest contained 28,9 mg/l in the influent and 24,5 mg/l K in the effluent respectively. Furthermore, the potassium content was measured in the Return Activated Sludge (RAS) line of South-Pest and found 50,8 mg/l concentration, however, it is being removed from wastewater with the Wasted Activated Sludge (WAS) in activated sludge systems.
The Effect of the Nitrogen Fertilisation on the Sap-sucking Herbivorous Insects (Insecta, Hemiptera) and on the Host Plant Tolerance
In this article the available information on the effects of host plant’s nitrogen fertilisation on the preference/performance of the sap-sucking insects (Hemiptera) and on host plants tolerance is reviewed. There is a very strong general tendency that nitrogen fertilisation increases the preference/performance of the sap sucking insects. Important exceptions are known, when the excessive nitrogen fertilisation decreases the preference/performance of the hemipteran herbivores. Host plant tolerance usually improves with nitrogen fertilisation: exceptions are known when the herbivore is very efficient in exploiting the host plants nitrogen content. Relationship is affected by the host plants and herbivore’s genotype and by the type and the mode of application of the fertiliser. Direct underlining causes are complex and still not entirely known. Nitrogen fertilisation can affect the herbivore through changing the concentrations and ratios of the available nutrients in the plants and/or changing the concentrations of the host plant’s defensive chemicals.
Examination of Red Clover Optimum Harvesting Status in Seed Production With Unmanned Aerial Systems (UAS)
Red clover is the second most valuable and intensively produced leguminous fodder crop in Hungary. Optimum harvesting should start when 75-80 per cent of seed-heads are brown and 90 per cent or more of the seeds are past the hard-dough stage of maturity. Harvesting must be done before an appreciable amount of seed-head deterioration begins. On fall plantings the first-year crop normally matures during the months of August and September. Seed from second-year stands, if not cut back, will mature somewhat earlier. The harvesting of red clover is divided into two distinct operations: (1) the curing or preparation and (2) the hulling and separation of the seed. The curing is by windrowing or contact desiccant spraying. It is the timing of each step that can make all the difference between a good yield and a mediocre one. The agronomists decide those actions with personal on-site inspections of the heads. Their decisions rely on random point sampling. A trend has developed with the recent interest in the harvesting time estimation of red clover in seed production to meet the demands of sustainable and precise agriculture. Unmanned aerial systems (UAS) are one of the current state-of-the-art tools when it comes to supporting farm-scale phenotyping trials. In this examination, we explored the red clover seed heads classification using deep learning on a UAS RGB aerial image. We assessed different ripening status of the flower heads with a single-shot detector (SSD) deep learning model. It is proposed that drone data collection was suggested to be optimum in this study, closer to the harvest date, but not later than the ageing stage. With SSD model we can calculate the number of heads on the vegetation surface but to differentiate them (e.g., purple-, light-brown-, dark-brown flower heads) with high confidence, we need more examinations, spectral bands or fine adjustments of the model with additional data.
Módszertan hőszivattyú kültéri egységének hőmérsékleti viszonyainak mérésére
A hőszivattyúk közül egyre nagyobb arányban terjednek el a környezeti levegőt, mint hőforrást hasznosító típusok. A levegő hőforrás energia sűrűsége rendkívül alacsony, így nagy mennyiséget kell belőle átáramoltatni a kültéri egység hőcserélőjén. Éppen ezért a kültéri egység felállításakor körültekintően kell eljárni, hogy a közelben levő építmények, tereptárgyak ne zavarják meg a levegő áramlását. Amennyiben nem megfelelőek a telepítési körülmények, úgy hidraulikai rövidzár jöhet létre a beszívó- és kifúvó oldal között, ami a beszívott levegő hőmérsékletének csökkenését eredményezi. Ez a jelenség közvetlen hatással van a teljesítmény együtthatóra, vagyis az elérhető COP-re (Coefficience of Performance). Tekintve, hogy a jelenség szabad szemmel nem figyelhető meg, mérési eljárást dolgoztunk ki a jelenség kimutatására és mértékének vizsgálatára. Célunk olyan módszer kidolgozása, mely a lehető legegyszerűbb mérési eljárással, a lehető legkevesebb érzékelővel megvalósítható, de a gyakorlat számár megfelelő pontosságú eredményt ad. Ezzel lehetővé válik a korábban telepített hőszivattyúk kültéri egységeinek környezeti paraméter vizsgálata, különös tekintettel a hőmérsékleti viszonyokra.
Megújuló energiával történő melegítés matematikai modellezése szoláris főzőedényben
A kutatás tárgya, a szoláris főzőedény, egy új találmány, amely a Szellemi Tulajdon Nemzeti Hivatalában, 2021-ben kapott használatiminta-oltalmat, 5489-es lajstromszám alatt. Az edény ételek, italok (vagy egyéb folyadékok) melegítésére vagy főzésére használható. Felépítését tekintve, egy cső a csőben hőcserélőhöz hasonlóan, rendelkezik egy külső köpennyel és egy belső főzőtérrel. A főzőedény fizikálisan már legyártásra került, a rajta végzett vizsgálatok folyamatosan zajlanak. A jelen munka a berendezés matematikai úton történő vizsgálatát tűzi ki célul matematikai modellek és számítógépes szimulációk segítségével. Célunk a szoláris főzőedény modellezése, amely lehetővé teszi a főzőedény hőmérsékletének előrejelzését. Bemutatásra kerül a főzőedény matematikai modellezése, valamint a modellezéshez kapcsolódó első szimulációs eredmények, amelyek alapján következtetések vonhatók le a főzőedény működésének hatékonyságára és gyakorlati alkalmazhatóságára vonatkozóan. A környezetbarát főzőedény az eredmények alapján képes főzési feladatok ellátására. Használata egy főzés alkalmával 247 grammal csökkenti a széndioxid-kibocsátást. A jövőbeni kutatási tervek között szerepel a főzőedényből és a napkollektorból álló kísérleti rendszer megépítése, a rendszer és a rendszerelemek további modellezése és a rendszeren mérések elvégzése különböző időjárási körülmények között. A tervezett kísérleti vizsgálatok majd lehetővé teszik a matematikai modellek validálását és a főzőedény működőképességének felmérését.
A tengeri hajókon keletkező hulladék összetétele
A hajózásban nagy figyelmet fordítanak a környezetterhelés csökkentésére. Ez annál is inkább indokolt, mivel manapság a legelterjedtebb hajó üzemanyag, az ún. nehézolaj, mely 3500-szor több ként tartalmaz, mint a hagyományos dízel üzemanyag. Ennek megfelelőn ma már van olyan üzemben álló úszó szálloda a világon, mely LNG zöld üzemanyagot használ. Jelen cikkünkben megpróbáljuk összegyűjteni a témához erősen kapcsolódó irodalmakat, hogy majd egy későbbi munkánk során kidolgozzuk a részletes technológiát e hulladékok ártalmatlanítására.
Potenciális szennyezők monitorozása a Közép-Tisza szakaszon vízhigiénés szempontból
Az elmúlt évtizedekben a felszíni vizeink klasszikus, bakteriológiai szempontból történő monitorozása mindinkább háttérbe szorul, ugyanakkor a növekvő vízhasználatok (például fürdőzésre, öntözésre, szennyvizek és termálvizek befogadására), fokozódó egészségügyi kockázatot jelentenek, melyet az éghajlatváltozásból eredő szélsőséges időjárási viszonyok tovább fokoznak. A szennyvíztisztító telepek többsége rendszeresen küzd a hirtelen, nagy mennyiségben lehullott csapadékkal, ami a szennyvízzel keveredve érkezik a telepre. A legtöbb szennyvíztisztítónak nincs akkora kapacitása, hogy ezt a nagy mennyiséget tárolja, ezért gyakorlatilag tisztítatlanul kerül bebocsátásra a felszíni vizeinkbe. Mindezek alapján a felszíni vizek monitoring-alapú vizsgálata továbbfejlesztését igényel a kockázatalapú megközelítés, valamint a bakteriális szennyeződések forrásának azonosítása érdekében. 2020-ban a Tisza középső szakaszán végzett monitoring tevékenység alapján felderítettünk egy szennyező forrást, ami a vizsgálat idején is uralkodó hidrológiai viszonyok kialakulása esetén valós egészségügyi veszélyt jelenthet. A vizsgálat arra is rávilágított, hogy a hidrológiai viszonyok és a vízminőség ismerete nagyban elősegíti a megfelelő döntéshozatalt.
The Effect of Plant Conditioners on Some Physiological Parameters of Maize in a Drought Year
At Kompolt, since 2015 we have been testing environmentally friendly nutrient supply methods for arable crops. The utilisation of the nutrients depends on the amount and distribution of rainfall during the growing season. In 2022, there was an extreme drought in Hungary, with rainfall from May to September 60-80% below the 40-year average, which resulted in failures of maize yield in many parts of the country. In the given year, we set up experiments with 3 different plant conditioners (1. amino acids, 2. P+Zn+K+Mo, 3. ion Zn) on maize cultivars and measured some photosynthetic parameters with different plant sensors, moreover the yield and corncob parameters at harvest. The SPAD index and spectral vegetation indices, which determine some physiological features, showed a positive effect of all three treatments at the beginning of flowering. Yield were 155 and 159% higher in the first two treatments and 144% higher in treatment 3 compared to the control. Based on corncob parameters, all three treatments showed significantly better results than the control. The largest difference was measured for treatment 2, based on all parameters tested, where foliar fertilizers supplemented with macro- and micro elements in addition to amino acids. Overall, plant conditioners applied at the right time can reduce the effects of environmental stress on plants, and the sensors used can monitor the effects of treatments throughout the growing season.
Létfenntartó (LSS) rendszerek az akvarisztikában
Jelen kéziratban az akvarisztikában jelentős szerepet játszó létfenntartó (LSS) rendszerek kerülnek részletes vizsgálat alá; bemutatom a rendszerben szerepet játszó gépészeti egységeket, a technológiai sor felépítését, valamint a kutatás során végzett mérések eredményeit és azok kiértékelését. Ilyen rendszerek kialakítására nem csak a szórakoztatás céljából létesített tengervizes medencék esetében van szükség, hanem jelentős szerepet töltenek be a sérült, valamint védett fajok mesterséges körülmények között történő gondozásakor. A vízi élőlények mesterséges körülmények között történő tartása igen kényes területnek számít. Axiómaként jelenthető ki, hogy természetes közegben az élőlények rendelkezésére áll minden olyan környezeti adottság – mind kémiai, mind biológiai, mind fizikai tekintetben –, melyre szükségük van az elemi életfunkciók fenntartásához, illetve a reprodukcióhoz. A mesterséges állattartás esetén ezeket a természeti adottságokat sok esetben csak korlátozottan lehet biztosítani számukra. Ezzel az a legnagyobb probléma, hogy az állatok jólléte onnantól kezdve, hogy bekerülnek egy ilyen rendszerbe, az emberi döntésektől függ. Az ily módon létrejövő függés hatalmas felelősséget jelent a gondozók számára.
Comparison of the Quaternary Treatment Technologies in Municipal Wastewater Purification
The removal of micropollutants during wastewater treatment is an essential element of pollution control due to the last amendment of the Directive 91/271/EEC. Reducing and control at the source is usually the most cost-effective measure for a given substance or group of substances, but wastewater treatment plants with load above 150.000 PE (and between 10.000 and 150.000 PE based on the recieving watercourse or environmental risk assessment) have to reduce and remove the micropollutant in the future. The treatment plants have to install technologies which are optimal to eliminate the micropollutant (fourth stage or quaternary treatment technologies). The main quaternary treatment technologies are the different form of activated carbon filtration, membrane technologies (e.g. nanofiltration or reverse osmosis) and Advanced Oxidation Processes, AOP (e.g. ozone treatment). Among the options available for the removal of micropollutants, the most cost-effective solutions are activated carbon processes, ozone treatment, and their combination in different process configurations. At present, the combination of ozone treatment and activated carbon filtration is an effective technology to degrade the micropollutants, also the antibiotic resistant genes, and also remove the harmful by-products from the AOP treatment. For each wastewater treatment plant, it is necessary to individually examine which technology will be the most optimal to accomplish the new requirements.
Dehidrogenáz enzimaktivitás, mint a talajkímélő művelés és takarónövény alkalmazás hatásának korai indikátora
Az ökológiai gazdálkodás pozitív hatását a talaj termékenységére számos kutatás igazolta. További javulás érhető el a talajegészségében, ha az ökológiai gazdálkodásban a talajművelés minimalizálása és a talaj folyamatos növényi borítottsága is hangsúlyos célként fogalmazódik meg. A hagyományos talajvizsgálatok elsősorban a talaj kémiai tulajdonságait, a tápanyag- ellátottságát vizsgálják és figyelmen kívül hagyják a talajt, mint olyan élő rendszert, ami hozzájárul a növény folyamatos táplálásához, egészséges fejlődéséhez, meghatározva a termés beltartalmi és táplálkozás élettani tulajdonságait is. Jelen kutatás a forgatás nélküli művelés és a takarónövények alkalmazásának rövidtávú hatását vizsgálja néhány talajbiológiai tulajdonság változására. Teszteltük a talajok dehidrogenáz (DHA) és fluoreszcein-diacetát (FDA) hidrolízissel kimutatható enzimaktivitását, továbbá a mikorrhiza gombák glomalinnal összefüggő talajfehérjéinek könnyen kinyerhető formáját. A három évig tartó ökológiai gazdálkodási kísérletben egy hagyományos szántásra alapozott művelést (SZ) hasonlítottunk össze forgatás nélküli műveléssel (K) és azt kiegészítve takarónövények alkalmazásával (KT). A talajok biológiai tulajdonságai közül a DHA enzim aktivitásban találtunk szignifikáns különbséget a KT kezelésben (+47,4%). Az FDA enzim aktivitásban, a tápanyag tartalomban (NPK), a glomalin tartalomban (EEGRSP) két év alatt még nem volt kimutatható változás a különböző talajkezelések között. A változatos összetételű takarónövény-keverék már rövidtávon is kifejtette hatását a DHA enzimaktivitáson keresztül. Az eredmények a talajegészség módszerek összehangolt, következetes és kombinált alkalmazásának a szükségességét is alátámasztották.
Intraspecifikus facilitáció a tápnövényminőség feljavítása útján? Megfigyelések a szeneszcencia indukáló karcsú nádibodobács Ischnodemus sabuleti aggregációiról és populációbiológiájáról
Megfigyeltük a közönséges karcsúbodobács (Ischnodemus sabuleti) aggregációképzését és szeneszcencia-kiváltó hatását a tápnövényen (Glyceria spp.) néhány nagy sűrűségű magyarországi populációjában. Megfogalmazzuk és részletesen tárgyaljuk a tápnövényminőségfeljavítása révén megvalósuló intraspecifikus facilitáció hipotézisét. Feltételezzük, hogy a szárazságstressznek kitett tápnövény növeli az I. sabuleti életképességét és elősegíti a helyi gradációkat. Felvetjük, hogy szemben a friss hajtásokra specializálódott növényevőkkel, a magas aszálystressznek kitett tápnövények előnyösebbek a szeneszcencia-kedvelő növényevők számára.
Szerzői jog (c) 2023 Journal of Central European Green Innovation https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Csővezetéki paraméterek és kialakítások napkollektoros rendszerre gyakorolt hatásának matematikai modellezése
A megújuló energiaforrások számtalan fajtája, például a szél, a biomassza és a napenergia könnyen hasznosítható. A legelterjedtebb energia a napenergia; általában különböző célok elérésére használják, mint például a fotovoltaikus/termikus erőművekben történő villamosenergia-termelés és a helyi vízmelegítés. Feladatunk a környezettudatos technológiák bevezetése, ezért a kormányok világszerte ösztönzik az elsődleges felhasználású napenergiával történő vízmelegítést, az alacsony fenntartási költségek és a napenergiával működő fűtési rendszerek hatékonysága miatt. A háztartási napkollektoros melegvíz-egységek –amennyiben hatékonyan vannak megtervezve –költséghatékony módon képesek a legtöbb melegvíz-igényt kielégíteni. Az 50 éves fejlesztés ellenére az üzleti technológia még biztosan nem ért el érdemi piaci előnyt a villamos energia és a gáz alternatívái helyett. A különböző érdekelt felek az épületekben alkalmazott napenergia-fűtési rendszereket a hagyományos helyiség-és vízmelegítési módszerek vonzó alternatívájaként kezelik. Működésük azonban függ az éghajlati viszonyoktól, a tipikus vízmelegítési igényektől, sőt, még a teljesítmény optimalizálására lehetőséget adó működési paraméterektől is. A tanulmány célja, hogy elemezze a csővezetékek paramétereinek hatását a napelemes rendszerre Budapesten, Magyarországon, két program, a T*SOL mint napelemes rendszer szimulátor és az R-Studio mint kódoló szoftver segítségével. Az elemzés a napkollektoros vízmelegítő rendszer egyszerű modelljét használja, figyelembe véve a következő tényezőket (csőátmérő, belső hossz, külső hossz, glikol arány, térfogatáram, szigetelés), azzal a céllal, hogy a belső és külső csőrendszer hatását vizsgálja. A tanulmányt a fent említett változók értékeinek egyidejű változtatásával végzünk lineáris modellezést a kollektor típusának megváltoztatásával, hogy a napenergia-arány szempontjából a legmegfelelőbb rendszert válasszuk ki.
Szerzői jog (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Megújuló energia előállítására és időszakos tárolására alkalmas mobil platform vizsgálata
Korunk egyik legnagyobb problémája a folyamatosan növekvő energiaigény és annak kielégítése. Az emberiség ezt az energiát elsősorban fosszilis tüzelőanyagok elégetésével nyerte, és nyeri ma is. Az energiaárak növekedése, a környezetszennyezés és az éghajlatváltozás problémája azonban egyre inkább elősegíti az alternatív megoldások térnyerését. A hidrogén és a biogáz például jóval kisebb környezeti terhelést okoznak, mint a hagyományos energiahordozók. Más alternatív megoldásokkal, például napenergiával ötvözve ezeket a környezeti terhelés tovább mérsékelhető, és kezelhetővé válhatnak a megújuló forrásoknál gyakori problémák, az energiatermelés és -felhasználás időbeli különbözősége, az energiatárolás is. Munkám célja egy olyan energiatermelő és -tároló berendezés lehetőségének vizsgálata volt, amely napelemek segítségével hidrogént állít elő. Ezt tárolás után biogázzal keverve vagy önmagában felhasználva villamos energia állítható elő egy mobil, konténerizált kialakítás keretében. Ezáltal képesek vagyunk a napenergiát tárolni, és tetszőleges időpontban felhasználni. Öt változattal foglalkoztam, melynek során a különböző megvalósítási lehetőségek energetikai vizsgálatát és összehasonlítását, illetve az ehhez kapcsolódó gazdasági számításokat végeztem el. A legjobbnak a nagyméretű, gázkeverékes változat bizonyult. A villamos teljesítményre vonatkozó fajlagos költsége ennek volt a legalacsonyabb, a tárolható energiára vonatkozó pedig a második legalacsonyabb. A megtérülési időt is figyelembe véve, amely ennél volt a legrövidebb, az egyetlen, jelenlegi körülmények között gazdaságosan megvalósítható változatnak bizonyult. Egyetlen jelentősebb hátránya, hogy csak ott használható, ahol elegendő, külső forrásból biztosítható biogáz áll rendelkezésre.
Foszfát adszorpció vizsgálata sav-bázis folyamatok alapján
Jelen tanulmányban egy egyszerű módszert dolgoztunk ki a felületi ioncsere-folyamatok vizsgálatára -ahol a talajrészecskék felületéről a megkötött foszfátionok által távozó hidrogén-és hidroxidionok mennyiségét tudtuk mérni. Ezt a fajta vizsgálatot a szakirodalomban pH-változással követték -ami sokkal kevésbé pontos eredményeket ad -mint a felületi ionmérleg számítása. A talajmintákat KH2PO4oldattal rázattuk három ismétlésben 0 -4 -8 -12 -16 -20 -24 -32 -40 -48 -56 -64 -72 -88 és 100 mg/l P-tartalommal. Két óra rázást követően a mintákat centrifugáltuk és a P-tartalmat fotometriás módszerrel határoztuk meg. Az egyensúlyi oldatokfoszforkoncentrációját a talajfoszfor adszorpciós izotermájának meghatározására használtuk. Az elválasztott egyensúlyi oldatokból és az adszorpcióhoz használt eredeti oldatokból a hidrogénion-tartalmat a laboratóriumunkban tervezett nagy érzékenységű potenciometriás titrátorral -0,01 M NaOH oldat hozzáadásával határoztuk meg. A kis mennyiségű híg oldatokra kapott -más módszerekkel nehezen értékelhető titrálási görbéket egy saját fejlesztésű számítógépes programmal értékeltük ki a görbe inflexiós pontjainak -azaz az ekvivalenciapontoknak a meghatározására. Az oldatból hiányzó hidrogénionok mennyiségét a megkötött foszfor mennyiségének függvényében ábrázoltuk. Az adatok azt mutatják -hogy a talajhoz adott KH2PO4-oldat hidrogénion-tartalmának az egyensúlyi állapot után mért változása a megkötött foszfátionok mólszámának háromszorosával egyenlő. Az illesztett egyenes meredeksége 0,35, a korrelációs együttható pedig 0,95 volt. Ez azt jelenti -hogy minden egyes mólnyi megkötött foszfáthoz három mólnyi OH-ion deszorpciós folyamata vagy három mólnyi megkötött H+-ionnak megfelelő mennyiség társul. Formálisan ez a mólarány kifejezi a töltés nélküli foszforsavmolekulák kötődését a talajfelszínen. Méréseink alapján az adott körülmények között a különböző hidrogén-foszfátionok megkötésére többféle kötődési mechanizmus feltételezhető. Az eredmények azt mutatják -hogy egyes kémiai reakciók kizárhatók -bár mások megállapíthatók. A foszfátformák adszorpciója során a talajfelszínen csak ioncsere-reakciók játszódnak le -amelyek nem járnak felületi töltésváltozással -és a különböző hidrogén-foszfát anionok hidroxidionokra cserélődnek.
A hígítás hatása a talaj szervesanyag-minőség vizsgálatára az UV-VIS spektrumban
A talajok szervesanyag tartalma számos területen jelenik meg, mint tényező. Ismerete segíti a pontosabb modellek kidolgozását, a hatékonyabb előrejelzések, becslések alkalmazását. Míg a szervesanyag mennyisége jól jellemezhető, addig komoly kihívást jelent a talaj szervesanyag-minőségének meghatározása. Erre vonatkozóan (főleg a szervesanyag-kivonatok spektrális elemzésén alapuló) számos módszert fejlesztettek ki, például az E4/6[465/665 nm] vagy az E2/3[250/365 nm] arányt. A kivonatok ultraibolya és látható fény (UV-VIS) spektrumai (200-900 nm) exponenciális görbéket alkotnak, amelyekből a kiválasztott pontokon mért adatokból levezetett arány a szerves anyag molekulaméret-eloszlásáról (a huminsavak és a fulvosavak aránya) ad információt. A hagyományos E4/6értékek általában jó információt adnak a szerves anyagok minőségi eloszlásáról. Ha a minták valamilyen zavaró tényezőt tartalmaznak, a két pont arányán alapuló hagyományos megközelítések számos problémát rejthetnek magukban. A bemutatott EFA (Exponenciális illesztés módszere) azonban sokkal megbízhatóbb és megismételhetőbb eredményeket ad, több száz pont illesztésével. Az EFA kevésbé érzékeny a minták hígítási különbségeire, amelyek esetében megbízhatóbbnak (vagy legalább ugyanolyan jónak) bizonyult, mint a hagyományos módszer. Ezért használata javíthatja a szervesanyag-minőség meghatározásának pontosságát és megismételhetőségét.
A fenntartható ellátási láncok rövidítése Magyarországon és Európában
A tanulmány a COVID-19 járvány nyomán fellépő ellátási zavarok, valamint az orosz-ukrán háború következtében jelentkező elsősorban energiabiztonsági kihívások hatását vizsgálja a fenntarthatósági szempontok átértkélődése, valamint az európai zöld átmenet, különösen a megújuló energiaforrások potenciális startégiai jelentősége szempontjából. A hosszú ellátási láncok az ellátásbiztonság és a fenntarthatóság szempontjából indokolt rövidítése, valamint a fenntarthatósági szempontok gazdasági érvényesítése egyre jelentősebb figyelmet kap a szakmai diskurzusban és számos vitát generál. A polémia mögött húzódó egyik fő feszültséget a rövid távú gazdasági érdekek és a hosszú távú fenntarthatósági, valamint a környezeti szempontok közötti ellentétek jelentik. Ezen érdekek ugyanis gyakran szemben állnak egymással, amelynek hátterében az ellátási láncok rövidítése körüli szakmai vita releváns betekintést nyújt. A COVID-19 nyomán fellépő ellátási zavarok azonban az ellátásbiztonság felértékelődését kiváltva az ellátási stratégiájuk újragondolására késztettek számos gazdasági szereplőt. Az ellátásbiztonság növekvő jelentősége megjelenik felmérésekben, szakértői elemzésekben és gazdaságstratégiai dokumentumokban is. Az orosz-ukrán háború okozta energetikai kihívások pedig az uniós energiastratégia reformjára ösztönözték a gazdaságpolitikai döntéshozókat. Az energiabiztonsággal kapcsolatban megtapasztalt kockázatok ugyanis megmutatták a külső fosszilis forrásból származó energiahordozóktól való függésből származó kockázatokat. A cikk a szakmai vita és releváns szakértői elemzések, uniós stratégiai dokumentumok szakirodalmi elemzésével és az uniós energiafüggőség főbb mutatószámainak segítségével arra a kérdésre keresi a választ, hogy a rövid távú gazdasági és a hosszabb távú fenntarthatósági érdekek miképpen egyeztethetőek össze a COVID-19 és az orosz-ukrán háború során fellépő ellátási zavarok tapasztalatainak a tükrében. Az uniós energiapolitika átszervezése bizonyítja, hogy szükség esetén lehetséges akár gyorsan nagy átalakításokat is megvalósítani komplex rendszerekben. Ezen események tapasztalatai a szakmai diskurzus felélénkülésén túl az európai zöld átmenetnek is lendületet adhatnak, ugyanis a saját megújuló erőforrásokra építő, zöld Európa rugalmasan alkalmazkodóképes lehet a jövő kihívásaival szemben. Ez pedig összhangban van mind a gazdasági, mind a környezetvédelmi célokkal. A kutatás arra a fő következtetésre jut, hogy az EU megújuló energiaforrásokra történő sikeres átállása a környezetvédelmi célok elérése mellett az energiafüggőség mérséklésén keresztül hozzájárulhat a külső kockázatok csökkentéséhez, valamint saját energiaforrásokkal nyújtott energiabiztonság hozzájárul a reálgazdaság növekedéséhez, ezzel együtt az EU geopolitikai helyzetének erősödéséhez.