Talajkímélő művelés hatása a földigilisztákra egy Zala megyei tartamkísérletben - Madarász, Balázs; Benke, Szabolcs (Journal of Central European Green Innovation, 2023)
A hagyományos, szántásos talajművelés jelentős talajdegradációval jár. Növekszik az erózió, miközben csökken a talajok szervesanyagtartalma és romlanak a talaj élővilágának életfeltételei. A forgatás nélküli, talajkímélő művelésű rendszerek a kisebb zavarás, több szervesanyag és magasabb nedvességtartalomnak köszönhetően többnyire jobb körülményeket biztosítanak a talajfauna számára. Tanulmányunkban azt vizsgáljuk, hogy milyen hatása van egy 18 éves talajkímélő művelésű terület a földigiliszták egyedszámára és biomassza tömegére. Vizsgálatainkat Dióskál település határában 10 parcellapáron 90 ha-on végeztük. A mintákat az átállást követő első 3 évben (2004–2006), illetve a 2019–2021 közötti 3 évben, tavasszal és ősszel vettük egy 10 cm átmérőjű és ugyanekkora magasságú talajszaggatóval. Eredményeink azt mutatják, hogy a földigiliszták egyedszáma az átállást követően gyorsan megnő, felszaporodásuk robbanásszerű. Azonban számuk az évek elteltével nem növekszik, de egyedszámuk és biomassza tömegük szignifikánsan magasabb a vizsgálat minden periódusában a talajkímélő művelésű területeken.
Keywords: talajkímélő művelés; csökkentett művelés; forgatás nélküli talajművelés; takarónövény; tartamkísérlet