ISSN 0239-1260 (Nyomtatott) A Georgikon for Agriculture folyóirat (röviden: G. Agric) évente legalább kétszer jelenik meg a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Georgikon Campus gondozásában. A folyóirat a mezőgazdaság valamennyi területére és a kapcsolódó témákra vonatkozó eredeti kutatási eredményeket jelentet meg. A megjelenést megelőzően a kéziratokat a szerkesztőbizottság is felülvizsgálja és jóváhagyja.
The articel is under the Creative Commons 4.0 standard licenc: CC-BY-NC-ND-4.0. Under the following terms: You must give appropriate credit, provide a link to the license, and indicate if changes were made. You may do so in any reasonable manner, but not in any way that suggests the licensor endorses you or your use. You may not use the material for commercial purposes. If you remix, transform, or build upon the material, you may not distribute the modified material. You may not apply legal terms or technological measures that legally restrict others from doing anything the license permits.
A kis-balatoni Ingói-berek területi evapotranszspirációjának becslése Landsat-8 műholdképek segítségével két megközelítéssel
Állóvizeink vízháztartási mérlegének vizsgálata során a párolgás és párologtatás mérése, meghatározása jelenti az egyik legnagyobb problémát. Az evapotranszspiráció - mint a mérleg egyik legnagyobb kiadási paramétere - döntő fontosságú legnagyobb tavunk a Balaton és a hozzá tartozó Kis-Balaton Védelmi Rendszer működésében. A Kis-Balaton mocsarainak élővilágában meghatározó ökológiai szerepet betöltő közönséges nád (Phragmites australis) evapotranszspirációja jelentős tényező állományainak mérete miatt, mely a Kis-Balaton esetében 2000 hektárt meghaladó mértékű. Az evapotranszspirációs modellek legújabb megoldásait jelentik a távérzékeléses modellek. Landsat-8 műholdképek vörös és közeli infravörös spektrumaiból (NDVI) számítva végeztünk evapotranszspiráció becslést két módszer felhasználásával: helyben mért növénykonstansos megközelítést FAO-56 egyenlettel és a SEBAL modell futtatásával.
Copyright (c) 2025 Soós Gábor, Anda Angéla https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Biostimulátorok hatása a szamóca (Fragaria × ananassa Duch.) levélfelületére
A biostimulátorokat már széles körben alkalmazzák a mezőgazdaságban, illetve a kertészetekben, de a szabályozott, jól beállított kísérletek, amelyek az egyes készítmények összehasonlíthatóságát biztosítanák, igen szűk körűek szamóca esetében. Kutatásunkban szeretnénk felhívni a figyelmet a biostimulátorok jótékony hatásaira, nemcsak a mezőgazdasági kultúrákban, hanem a szamócatermesztésben is. Továbbá a kísérletbe bevont biostimulátorok (FoliQ AscoVigor, RhizoMagic, Amalgerol, Tytanit) hatásának feltérképezésével és a tudományos adatok közzétételével, segítenénk a gyakorlati szakemberek munkáját, mivel a kísérlet eredményei alapján útmutatást nyújthatunk mind a szamócatermesztőknek és a házikertben szamócával foglalkozóknak, az alkalmazott biostimulátorok hatásairól. A kísérletet 3 népszerű szamóca fajta bevonásával végeztük (Senga Sengana, Korona, Sonata) 2023 tavaszi-nyári időszakában, a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Georigkon Campusán, Keszthelyen. Eredményeink azt mutatták, hogy a kezeletlen kontrollhoz képest (amely csak öntözővizet kapott) minden kezelésben nagyobb levélfelületet értékeket mértünk. A kezelt csoportoknál dinamikus levélfejlődést is megfigyeltünk. A biostimulátoros kezelések hatására a szamócák levélfelülete tovább nőtt, azonban a növekedés mértéke eltérő volt az különböző szerek kijuttatásától függően.
Copyright (c) 2025 Simon-Gáspár Brigitta, Simon Szabina, Nemes Hajnalka, Szabó Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Szamóca (Fragaria x ananassa) levélfelület-alakulásának vizsgálata eltérő vízellátás mellett
A szamóca (Fragaria x ananassa) kétségtelenül hazánk és a világ egyik legnépszerűbb bogyós gyümölcse. Termesztésére több mód áll rendelkezésre, gyakran szabadföldi körülmények között történik. Szabadföldi termesztési mód esetében fontos kérdés a vízellátás, elsősorban a klímaváltozás miatt is. A csapadékosság kiszámíthatatlansága veszélyezteti a termésbiztonságot. Kísérletünkben azt vizsgáltuk, hogy 3 különböző szamóca fajta (Senga S, Honeoye, valamint Kortes) levélfelülete és termésmennyisége hogyan változik a különböző vízellátás hatására. Négy vízellátási szint került beállításra: optimális öntözés, valamint az optimális öntözővíz 75, 50 és 40%-a. A levélfelület érzékenyen reagált a vízmegvonásra, az öntözővíz mennyiségének csökkenésével csökkent minden fajta esetében a levélfelület is. A termés mennyiségének vizsgálata során már a 25%-os vízmegvonás is drasztikus, 56,1-70,6%-os terméscsökkenés volt megfigyelhető. Összességében megállapítható, hogy a sikeres szamóca termesztéshez és az optimális termésmennyiség eléréséhez optimális vízellátottsági körülmények szükségesek a vizsgálatba vont szamócafajták esetében.
Copyright (c) 2025 Simon-Gáspár Brigitta, Simon Szabina, Tóth Gellért Gergely, Szabó Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Az endofita Methylobacterium sp. in vitro biokontroll-potenciálja a Pseudomonas savastanoi és a Botrytis sp. növényi kórokozók ellen
A gombák és a patogén baktériumok számos növénybetegséget okoznak, amelyek jelentősen befolyásolják a terméshozamot. A biológiai növényvédő szerek alkalmazása környezetbarát alternatívát jelent a kémiai növényvédő szerekhez képest. A jelen tanulmány célja az volt, hogy értékelje a Methylobacterium sp. in vitro antagonisztikus hatásait a Pseudomonas savastanoi és a Botrytis sp. ellen, amelyek az olíva (Olea europaea L.) és a bokorbab (Vicia faba L.) két fő növénypatogénjei. A Methylobacterium sp. bakteriális törzset, amelyet a Retama monosperma gümőiből izoláltak, antibakteriális aktivitás szempontjából teszteltük a P. savastanoi ellen a Fleming és munkatársai (1975) által kidolgozott közvetlen módszerrel, valamint a Barefoot és Klaenhammer (1983) által alkalmazott közvetett módszerrel. A Botrytis sp. elleni gombaellenes potenciált a közvetlen konfrontációs technikával értékeltük Mueller-Hinton agaron. Az eredmények azt mutatták, hogy a közvetlen módszerrel nem figyeltünk meg gátlást, míg a közvetett módszer kb. 5 mm-es egyértelmű gátló zónát mutatott a P. savastanoi ellen, ami arra utal, hogy a gátló hatású metabolitok főként intracellulárisak. A konfrontációs teszt jelentős csökkenést mutatott a Botrytis sp. micélium növekedésében, a gátlási arány meghaladta a 38%-ot. Ezek az eredmények kiemelik a Methylobacterium sp. potenciálját, mint ígéretes biológiai növényvédelmi ágens a bakteriális és gombás fitopatogének ellen. További in vivo körülmények között végzett vizsgálatokra van szükség a hatékonyság megerősítésére és az antagonista aktivitásban szerepet játszó aktív metabolitok azonosítására.
Copyright (c) 2025 Chihani Abdelghani, Nawal Selami https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Adatok a Kis-Balaton kullancsfaunisztikai vizsgálataihoz
Az utóbbi időben jelentős változások figyelhetők meg a kullancsok elterjedési mintázatában Európában. A klímaváltozás hatással van a kullancsok elterjedésére, aktivitására és hozzájárul új fajok megjelenéséhez is, amelyek komoly egészségügyi kockázatot jelenthetnek a lakosságra nézve. A szerző vizsgálatait 2023 júniusa és 2024 áprilisa között végezte a Kis-Balaton belső területein a Kutatóháztól kiindulva. A kullancsok gyűjtése dragging módszerrel történt 8 területen. A felmérés 11 hónapja alatt 5 faj 240 példányát találta meg a szerző. Legnagyobb gyakorisággal a Dermacentor reticulatus fordult elő (a gyűjtött egyedek 78%-a), amely január kivételével minden hónapban megtalálható volt a területeken. Ezen kívül Dermacentor marginatus (14,5%), Ixodes ricinus (5,4%), Haemaphysalis concinna (1,6%) és Haemaphysalis inermis (0,4%) fajok kerültek elő. A Dermacentor fajok a vizsgálati időszak valamennyi hónapjában előfordultak, míg az I. ricinus március, április és június hónapban volt jelen a területen. A H. concinna melegkedvelő faj, ennek megfelelően júniusban fordult elő a gyűjtött mintában, míg a H. inermis hidegkedvelő, a februári gyűjtés során került elő. A felmérés eredményei jól mutatják, hogy a kullancsok, amelyek felelősek többek között a kullancs-encephalitis, a TIBOLA, Lyme-kór, tularémia és egyéb jelentős betegségek terjesztéséért, jelen vannak a területen, tavaszi és őszi aktivitási csúccsal.
Copyright (c) 2025 Kovács Szilvia https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Egy sikeres helyi sportág első időszaka a Georgikon berkeiben
A több, mint 225 éves hagyománnyal bíró Georgikonon a széles spektrumú tudományágak oktatása mellett a hallgatók megfelelő szintű fizikai felkészítése is az intézmény feladata. Az utóbbi években egyre népszerűbb tollaslabda sportág helyi megjelenése szorosan összefonódik az egyetemmel. A sportág fejlődése a néhány Keszthely környéki lelkes tollaslabdát kedvelő sportember tornatermek bérléseivel indult, majd a Georgikonon talált otthonra. Végül hivatalos országos egyesületté vált, s jelenleg is szolgálja a várost és az egyetemet egyaránt. A tollaslabdázás egy Indiából eredő, majd hivatalos szabályokkal a 19. század közepi Angliából világszerte elterjedő sportág. A Badminton elnevezés egy angliai települést jelöl. A hazánkban is egyre népszerűbb mozgásforma a nyári olimpiai játékok programjában 1992-től szerepel. A beltéri tollaslabda játék mintegy 80 helyszínen űzhető Magyarországon, a hivatalos klubok száma pedig 60 körüli jelenleg. Budapesten és Pest vármegyében található a hazai tollaslabdázási helyszínek fele. Zala vármegyében jelenleg 4 településen tollaslabdáznak. A Keszthelyi Tollaslabda Egyesület hivatalosan bejegyzett formában a 2011. évtől működik. Egy kisebb lelkes társaság révén korábban is volt már tollaslabdázási lehetőség Keszthelyen, a 2000-es évek elejétől az edzésekhez különböző városi tornatermeket béreltek a játékot kedvelők. 2010-től a Georgikon tornaterme szolgál a sportág edzéseinek helyszínéül. A nagyobb részben hobby játékosokból, kisebb részben versenyzőkből álló aktív tagok száma jelenleg 50 fő körüli az egyesületben. A különböző életkorú játékosok között a nagyobb városi tagság mellett az egyetemi hallgatók, egyetemi dolgozók és családtagjaik is képviseltetik magukat. A tollaslabda a 20 keszthelyi hivatalos sportegyesület egyike, mely elismertséget vívott ki magának a környéken, s mely ma is igen népszerű. Ebben szerepet játszik az a tény, hogy viszonylag kis fizikai felkészültség és technikai tudás megléte esetén is igen szórakoztató játék. Az elmúlt évtized során több mint 200 fő már legalább kipróbálta a sportágat a városban, a Georgikon tornacsarnokában, hivatalos beltéri körülmények között. Ez a szám Keszthely mai lakosságának több mint egy százalékát teszi ki.
Copyright (c) 2025 Pintér Ákos, Száraz Tamás, Sárközi István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Repcebecő-ormányos Ceutorhynchus obstrictus (Coleoptera: Curculionidae) imágókon végzett piretroid (lambda-cihalotrin) rezisztencia vizsgálat
A Ceutorhynchus genusba tartozó repcebecő-ormányos az őszi káposztarepce egyik fontos kártevője. Hazánkban négy különböző helyen gyűjtött imágókon végeztünk el piretroid (lambdacihalotrin) rezisztencia vizsgálatot az IRAC 31. módszere szerint. Vizsgálataink alapján megállapítottuk, hogy a vizsgált egyedek a fogékony kategóriába tartoznak, mivel a mortalitás 0,015 µg/cm² esetén 100% volt. Már a legkisebb dózis a 4%-os kezelések (0,003 µg/cm2) esetében is jelentősebb imágó mortalitást tapasztaltunk.
Copyright (c) 2017 Gombai Balázs, Szántóné Veszelka Mária, Farkas István, Havasréti Béla, Hegedűsné Baranyai Nóra, Marczali Zsolt https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A termesztett köles, mint gyomnövény (Panicum miliaceum L.) csírázásának gátlása növényi kivonatokkal
Az allelopátiával rendelkező növények sokféle biológiailag aktív hatóanyagot tartalmaznak a hagyományos gyomirtó szerekhez képest. Az ilyen típusú vegyületek jelentős potenciállal bírnak. Lehetséges, hogy a jövőben alternatívái lesznek a szintetikus gyomirtó szereknek, mivel előnyeik között említhető, hogy általuk megkerülhető a herbicidekkel szemben ellenálló gyomok kialakulása. Hátrányaik miatt azonban biztosan nem fogják teljesen leváltani a jelenleg elterjedt gyomirtó szereket, mivel ipari előállításuk és használatuk nehézkes, hatásuk nem olyan biztos és hatástartamuk is rövidebb. Célkitűzésünk annak megállapítása volt, hogy termesztett növények – nevezetesen: orvosi zsálya (Salvia officinalis L.), orvosi székfű (Matricaria recutita L.), kerti kakukkfű (Thymus vulgaris L.), citromfű (Melissa officinalis L.), tárkony (Artemisia dracunculus L.), rozmaring (Rosmarinus officinalis L.), borsmenta (Mentha x piperita L.) – vizes kivonatai milyen hatással vannak a termesztett köles (Panicum miliaceum L.) csírázására. Megfelelő előkészítés után, 7 napig 25°C-on csíráztattuk a magvakat Petri-csészékben, termosztátba helyezve. Az elvégzett kísérlet alapján elmondható, hogy gyakorlatilag nem csírázásgátló hatású a citromfű (Melissa officinalis L.), a rozmaring (Rosmarinus officinalis L.) és az orvosi zsálya (Salvia officinalis L.) vizes kivonata. Gyenge csírázásgátló hatású a borsmenta (Mentha x piperita L.) és a kakukkfű (Thymus vulgaris L.). Közepes csírázásgátló hatású a tárkony (Artemisia dracunculus L.) és erős hatású a kamilla (Matricaria recutita L.) vizes kivonata. A kivonatok befolyásolták a hajtás- és gyökérnövekedés mértékét.
Copyright (c) 2017 Szabó Rita, Fábián Gábor, Menyhárt László, Pásztor György, Cseh Eszter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Az ürömlevelű parlagfű (Ambrosia artemisiifolia L.) előfordulásának felmérése 2016-ban Csallóközben és Szigetközben
Az invazív fajok negatívan befolyásolják a meglévő ökológiai rendszereket ahol a térfoglalásuk meghatározó lehet. Az invazív növényfajok megfigyelése kiemelten fontos feladat, hogy megismerjük a növény biológiáját, terjedését, kártételét és az ellene való védekezési stratégiák elengedhetetlen feltétele. Szlovákia és Magyarország legfontosabb invazív gyomnövénye az ürömlevelű parlagfű (Ambrosia artemisiifolia L.). Kutatásunk célja az ürömlevelű parlagfű előfordulásának mennyiségi vizsgálata volt a Csallóközi (Szlovákia) és Szigetközi régióban a 2016–ban gyűjtött adatok alapján. A parlagfű elterjedésének a szemléltetésére a területen térinformatikai elemzést alkalmaztunk és 2D térképet készítettünk az ArcGIS program segítségével. A terepi munkát 2016 nyarán a Csallóközben (Szlovákia) és a Szigetközben (Magyarország) végeztük el gabonatarlón, repcetarlón, borsótarlón, silókukoricatarlón, napraforgóban, szójában, cukorrépában, legelőn, lucernában és ugaroltatott területeken. A vizsgálat feltárta, hogy a paragfű térbeli előfordulása nem homogén, és a területi fertőzöttség heterogenitás mértéke feltűnő.
Copyright (c) 2017 Domonkos Zsolt, Farkas Anikó, Szabó–Szigeti Veronika, Pinke Gyula, Reisinger Péter, Enzsöl Erzsébet, Tóth Peter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Effect of temperature on germination of different panic weed species
A köles fajok régóta komoly problémát jelentenek a kukoricatermesztőknek. A legnagyobb kukoricatermesztő régiókban nagy mennyiségben és fajgazdagsággal vannak jelen. Elterjedésének fő oka, hogy tökéletesen alkalmazkodott a kukorica termesztéstechnológiájához, jól viseli a gyomirtást, nem rendelkezik magnyugalommal, illetve amennyiben a talajhőmérséklet elérte a 15 oC-ot, folyamatosan képes csírázni (megfelelő csapadékmennyiség mellett). Kísérletünk célja az volt, hogy összehasonlítsuk három köles faj, a Panicum miliaceum, P. ruderale és P. riparium csírázását emelkedő hőmérsékleten, illetve vizsgáljuk a csíranövények növekedését. Kísérletünket a Pannon Egyetem Georgikon Karának Növényvédelmi Intézetében végeztük, laboratóriumi körülmények között. A vizsgálat során 20 Petri-csészébe helyeztünk 5050 magot, fajonként és hőmérsékletenként 4 ismétlésben. A vizsgálatokat 20, 25, 30 illetve 35 °C-on végeztük. Mindhárom fajból két-két mintát vizsgáltunk: egy 1985-ös keszthelyi gyűjtésű, illetve egy 2013-as tarjáni Panicum miliaceum mintát, két 2010-es gyűjtésű Panicum riparium mintát Mérkről illetve Nagykállóról, valamint két 2010-es gyűjtésű Panicum ruderale mintát Keszthelyről illetve Pusztadobosról. A mintákat fűthető termosztátba helyeztük. A harmadik napon vizsgáltuk a csírázási százalékot és az abnormális csírák számát, majd a hetedik napon a hajtás- illetve gyökérhosszt.
Copyright (c) 2016 Pásztor György, Nádasy Erzsébet https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Glifozát hatóanyagú gyomirtó szer (Fozát 480) és a kadmium-szulfát interakciós vizsgálata házityúk embriókon
Vizsgálatunkban egy széles körben alkalmazott gyomirtó szer, a Fozát 480 és a környezeti fémterhelést modellező kadmium-szulfát egyedi és együttes méreghatását tanulmányoztuk fejlődő tyúkembriókon. Kísérleti anyagként 0,1%-os kadmium-szulfát-oldatot és a Fozát 480 (480g/l glifozát (izopropil-amin só) gyomirtó szer 2%-os emulzióját alkalmaztuk. Az injektálásos kezelést a keltetés első napján, míg a tojások felbontását a 19. napon végeztük el. A kórbonctani vizsgálat során lemértük az embriók testtömegét, rögzítettük az elhalások számát, továbbá feljegyeztük a makroszkópos magzati elváltozásokat. A testtömeg adatokat varianciaanalízissel és Dunnett teszttel értékeltük, az embriómortalitás és a fejlődési rendellenességek biometriai értékeléséhez a Fisher-féle egzakt tesztet alkalmaztuk. A Fozát 480 gyomirtó szer és a kadmiumszulfát együttes madárteratológiai vizsgálatának eredményei alapján megállapítottuk, hogy a kísérleti anyagok együttes alkalmazása során a viszonylag alacsony környezeti kadmiumterhelés (amely önmagában kismértékben embriótoxikus lehet) mellett a növényvédelmi gyakorlatban alkalmazott Fozát 480 gyomirtó szeres kezelés additív formában fokozta az embriótoxicitást, amely az embriók szignifikáns mértékű testtömeg-csökkenésében és az embrióelhalások fokozódásában nyilvánult meg az általunk alkalmazott kísérleti körülmények között.
Copyright (c) 2016 Szabó Rita, Kormos Éva, Szemerédy Géza, Sipos Ádám, Lehel József, Budai Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
TOTAL herbicid és a réz-szulfát egyedi és együttes toxicitásának vizsgálata házityúk embriókban
A glifozát hatóanyagú TOTAL herbicid és a környezeti fémterhelést modellező réz-szulfát egyedi és együttes méreghatását tanulmányoztuk fejlődő csirkeembriókon. A kezelésekhez a rézszulfát 0,1% és 0,01%-os oldatát, valamint a TOTAL (360 g/l glifozát) gyomirtó szer 1%-os emulzióját alkalmaztuk, 0,1–0,1 ml térfogatban. Az injektálásos kezelésekre a keltetés megkezdése előtt, a feldolgozásra a keltetés 19. napján került sor. A kórbonctani feldolgozás során feljegyeztük az elhalások számát és a makroszkópos deformitásokat, illetve lemértük az élő embriók testtömegét. A vizsgálati anyagok egyedi és együttes kezelései során, a kezelt csoportokban az embriók testtömeg értékei szignifikánsan kisebbek voltak a kontrollhoz viszonyítva. A kezelt csoportokban az embrióletalitás szignifikánsan emelkedett a kontroll csoporthoz képest. A fejlődési rendellenességet mutató embriók előfordulási gyakorisága sporadikus jellegű volt minden kezelt csoportban. A kísérletünkben felhasznált réz-szulfát-oldat és a TOTAL herbicid egyedi méreghatása embriótoxikus volt a tojásban fejlődő madárszervezetre. Teratogén hatás nem volt igazolható. A kísérleti anyagok együttes alkalmazása során az embriótoxikus dózisú réz-szulfát mellett a növényvédelmi gyakorlatban alkalmazott TOTAL gyomirtó szeres kezelés fokozta az embriótoxicitást, a toxikus interakció hátterében additív hatás állhat.
Copyright (c) 2016 Budai Péter, Kormos Éva, Grúz Adrienn, Szemerédy Géza, Lehel József, Szabó Rita https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Növényvédő szerek in vitro szemirritációs vizsgálata izolált csirkeszemen
A növényvédő szerek engedélyezéséhez szükséges toxikológiai vizsgálatokban elsősorban emlősállatokat alkalmaznak. A primer szemirritációs vizsgálatot Draize és munkatársai fejlesztették ki 1944-ben, melyben albínó nyulakat használnak fel. Az évek során több olyan in vitro módszert is kidolgoztak, amely nem csak csökkentheti az emlős kísérleti állatok számát, hanem a jövőben ki is válthatja ezek felhasználását. A lehetséges alternatív módszerek közé tartoznak az izolált szerveken végrehajtott szemirritációs tesztek, köztük az izolált csirkeszemet felhasználó vizsgálat is. Vizsgálatainkban 4 növényvédő szer irritatív hatását tanulmányoztuk az in vitro ICE (Isolated Chicken Eye) teszttel. Az in vitro irritációs tesztből származó eredményeket összehasonlítottuk a biztonságtechnikai adatlapon közölt irritációs értékekkel. Az in vitro eredmények jól korrelálnak a gyártók által közölt in vivo adatokkal. Az izolált csirkeszemet felhasználó in vitro ICE teszt jelen formájában elővizsgálati módszerként jól alkalmazható a növényvédő szerek engedélyezéséhez szükséges toxikológiai vizsgálatokban, így csökkentve a kísérleti állatfelhasználást.
Copyright (c) 2016 Kormos Éva, Buda István, Szabó Rita, Lehel József, Budai Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Mikrobiális biomassza tömeg, talajszerkezet és humusz vizsgálatok szerves- és nitrogéntrágyázási tartamkísérletben
Kutatásaink során a műtrágyázás és a kiegészítésként alkalmazott szervestrágyázási változatok hatását vizsgáltuk a mikrobiális biomassza tömegére, a humusz mennyiségére, valamint a talaj szerkezetét meghatározó aggregátumok stabilitására az 1983-ban beállított keszthelyi IOSDV (Internationalen Organischen Stickstoff-Dauerversuch) trágyázási tartamkísérletben. A kísérlet talaja Ramann-féle barna erdő talaj, homokos vályog fizikai féleséggel. A kísérletben műtrágyát minden parcella kap egységes foszfor és kálium hatóanyag tartalommal, illetve emelkedő nitrogén dózisokkal. A kísérletben a csak műtrágyázott parcellákon kívül különböző szerves anyag kiegészítéseket is alkalmaznak: műtrágya + istállótrágya, műtrágya + zöldtrágya + szárleszántás. Ezen kezelések hatását állapítottuk meg az általunk vizsgált paraméterekre. Vizsgálataink eredménye szerint az eltérő szerves anyag kiegészítések esetén mért mikrobiális biomassza C mennyisége szignifikáns eltérést mutatott. Hasonlóképpen a humusz mennyiség, valamint az aggregátum stabilitás esetében is statisztikailag igazolhatóak voltak az eltérések. A különböző műtrágya N adagok viszont nem befolyásolták szignifikánsan egyik vizsgált paramétert sem.
Copyright (c) 2016 Kökény Mónika, Tóth Zoltán, Csitári Gábor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Testing of work quality characteristics of real-time precision application technology
Napjainkban a szigorú környezetvédelmi előírások megkövetelik a vegyszertakarékos, környezetkímélő, pontos kijuttatást. A G&G Kft. Szeged (a Szegedi Tudományegyetem és a Pannon Egyetem közreműködésével) kifejlesztett egy olyan gyomfelismerő, gyomfolt permetező rendszert, amellyel megvalósítható a vasúti pálya mentén lévő gyomfoltok precíziós kezelése. Ez a permetező vonat egy optikai érzékelővel rendelkezik a gyomborítottság mértékének felismeréséhez a sínpálya mentén, annak kilenc különböző szektorában, és képes ezeket célzottan növényvédő szerekkel szelektíven kezelni. A berendezést szabadalmaztató, gyártó és üzemeltető G&G Kft. 2014-ben megbízást adott a Julius Kühn Institut, Braunschweig és a PE Georgikon Kar Agrárműszaki Tanszéke részére a permetező vonat kijuttatási pontosságának felülvizsgálatára. A vizsgálati feladatok közé tartozott az érzékelő minimális szenzitivitásának, a detektálás és kijuttatás pontosságának, a permetezési pontosság különböző fényviszonyok (napszakok) melletti reprodukálhatóságának, valamint a helymeghatározás (GPS) pontosságának mérése, értékelése. Az eredmények összegzése alapján megállapítható, hogy a gyomfelismerési érzékenység vizsgálatánál, 40 km/h sebesség mellett, a 100%-os biztonsággal felismert mintalap méret 5x5 cm volt. A gyomfelismerés pontossága, ill. a detektálási hiba szempontjából nem az egyes permetezési sávok, hanem a különböző napszakok (fényviszonyok) mérési adatai között tapasztaltunk nagyobb eltéréseket. A berendezés kielégíti az általános és feladatspecifikus munkaminőségi követelményeket, alkalmazásával egy gazdaságos, vegyszertakarékos, környezetkímélő, automatikus, célzott permetezési technológia valósítható meg.
Copyright (c) 2016 Pályi Béla, László Alfréd, Wegener Jens Karl, Rautmann Dirk https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Különböző talajápolási módok hatása erózióra hajlamos hegy-völgy telepítési irányú szőlőültetvényben, a 2015-ös évjáratban
A környezetkímélő szőlőtermesztési technológiák talajművelési rendszereiben a talajvédelem, ezen belül az erózió elleni védelem kiemelt szerepet kap. Az erózióvédelem mellett azonban, a szárazabb ökológiai adottságú termőhelyeken, (egyes évjáratokban) a víztakarékosság elsődleges szemponttá válhat. Ilyen ökológiai adottságokkal rendelkezik a Balatoni Régió is. A prognózisok szerint a klímaváltozás hatására egyre gyakoribb lesz a szárazság, magasabb lesz az átlaghőmérséklet, illetve gyakrabban várhatók heves esőzések. A nem megfelelő talajművelés hatására fellépő abiotikus stressz hatások negatívan hatnak a tőkék növekedésére. A NAIK Badacsonyi Szőlészeti és Borászati Kutatóintézetben közel egy évtizede, tartamkísérlet jelleggel talajművelésmód összehasonlító kísérletsorozatot állítottunk be. 2015 évi kísérleteinkben a szerves növényi hulladékokkal történő talajtakarást, a tartós- és időszaki növénytakarást, valamint a mechanikai talajművelést hasonlítjuk össze lejtős (hegy-völgy irányú) rendszerben. A tartós növénytakaráshoz speciális fűkeveréket használtunk (Vörös csenkesz, Felemáslevelű csenkesz, Nádképű csenkesz, Angolperje), továbbá egy pillangósokból álló keverék (Vörös here, Bíborhere, Fehérhere, Tavaszi bükköny, Takarmányborsó) vetésével is megpróbálkoztunk. Az időszaki növénytakarás megvalósításához Őszi búzát, Tritikálét, valamint a területre jellemző gyomösszetételt használtunk fel, továbbá Facélia sorközvetést is alkalmaztunk önálló vetésben. Az idei évben (2015) célul tűztük ki, hogy megvizsgáljuk a kezelések hatását a talajnedvességre, a talaj, - és a növény tápanyag-ellátottságára, valamint a szüreti eredményekre. Összességében megállapítható, hogy talajainkat az erózió káros hatásaitól védeni kell, főként az olyan időjárási körülmények között, mint a 2015-ös évjárat volt-amikor is a száraz periódus és a hirtelen lezúduló heves esőzések váltották egymást. Az erózió elleni védekezés alapja lehet a szerves növényi hulladékkal való talajtakarás-mely kedvező, mind a talaj-, mind, pedig a növény számára (víz- és tápanyag-forgalom). Másik lehetséges megoldás a takaró növény alkalmazása. Ezek közül is a speciális szárazságtűrő fűkeverék és a pillangós keverék bizonyult a legalkalmasabb. A talaj nedvességtartalma, ásványi nitrogén-ellátottsága, és a termésátlag tekintetében kimagasló eredményt nyújtott a többi kezeléshez képest a szerves növényi hulladékkal való talajtakarás, valamint a pillangós keverék kezelése is. Ezen eredmények a kontroll parcellákon mért eredményekhez képest statisztikailag igazoltan is plusz értéket hoztak.
Copyright (c) 2016 Varga Péter, Májer János, Németh Csaba https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A kukorica és a kölesfajok kompetíciós képességének tanulmányozása tenyészedényes kísérletben
A köles, mint gyűjtőfogalom egy rendkívül fajgazdag csoportot takar, mely az egész világon elterjedt. Megtalálható ruderáliákon, réteken, az utóbbi években jelent meg búza- illetve repceültetvényekben is, mégis legnagyobb jelentősége kukoricában van, és erős kompetítora lett annak. Amennyiben megfelelő csapadékmennyiséget kap, a teljes vegetációs időszakban képes csírázni, mégis a legnagyobb problémát a kukoricával egy időben, tömegesen csírázó köles jelenti. Amennyiben az egyedsűrűsége elég nagy, komoly károkat tud okozni szántóföldjeinken. Kísérletünk során a Panicum miliaceum, P.ruderale és a P. riparium kompetíciós képességét vizsgáltuk additív módszerrel tenyészedényes kísérletben. Eredményeink alapján különbséget tapasztaltunk az egyes köles fajoknak a kukorica fejlődésére gyakorolt hatása között, továbbá az adott fajon belül a különböző termőhelyekről származó minták között is. Ezért fontos lenne felmérni a magyarországi köles állományokat, illetve felmérni a fajon belüli morfológiai különbségeket.
Copyright (c) 2016 Pásztor György, Nádasyné Ihárosi Erzsébet https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A csattanó maszlag (Datura stramonium L.), a fenyércirok (Sorghum halepense (L.) Pers), és az olasz szerbtövis (Xanthium italicum Mor.) allelopatikus hatása kukoricára
Kísérleteinkben a Datura stramonium, Sorghum halepense és a Xanthium italicum allelopatikus hatását vizsgáltuk. Mindhárom faj adventív, a fenyércirok és az olasz szerbtövis pedig özönnövénynek számít, és bizonyítottan rendelkeznek allelopatikus hatással. Vizsgálataink során a három gyomnövény gyökeréből és hajtásából készített vizes kivonatok hatását tanulmányoztuk kukorica (PR37F80) tesztnövényen, laboratóriumi in vitro bioteszt vizsgálatokban. Értékeltük a csírázási százalékot, és mértük a csíranövények hajtásának- és gyökerének hosszúságát. Mindhárom gyomnövény gyökér- és hajtáskivonata csökkentette a kukorica csírázási százalékát. A hajtás és a gyökér hosszúsága egyes kezelések hatására növekedett, más esetekben pedig csökkenő tendenciát mutatott.
Copyright (c) 2016 Tóth Máté István, Nádasyné Ihárosi Erzsébet https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A parlagfű gyomszabályozásának módszerei
A parlagfű (Ambrosia artemisiifolia) Észak-Amerikából behurcolt invazív gyomnövényünk. Jelentős térhódítása hazánkban három döntő problémát okoz: 1, legelterjedtebb gyomnövényként jelentős mezőgazdasági kártételt okoz; 2, az ország lakosságának 20%-át érintő pollenallergia fő kiváltója; 3, a védett és természetes növénytársulások értékes növényfajait kiszorítva jelentős természetvédelmi problémát okoz. Dolgozatunkban bemutatjuk gyomszabályozásának lehetséges módszereit (agrotechnikai, mechanikai, fizikai, kémiai, biológiai) kiemelve az általunk alkalmazott biológiai allelokemikáliákat tartalmazó bio-herbicides kezelést.
Copyright (c) 2016 Pölös Endre, Fekete Evelin, Vojnich Viktor József https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A parlagfű (Ambrosia artemisiifolia L.) elterjedésének mennyiségi és minőségi értékelése, képi ábrázolása a Csallóközben 3 évben gyűjtött adatokra támaszkodva
Szlovákiában is az ürömlevelű parlagfű (Ambrosia artemisiifolia L.) a legjelentősebb invazív gyomnövény. Elterjedéséről, a fertőzöttség mértékéről ennek ellenére még nem áll rendelkezésre elegendő információ, amelyek birtokában döntéseket lehetne hozni, stratégiákat lehetne kidolgozni a parlagfű terjedésének megfékezésére, a gyom elleni védekezésre. Célunk az ürömlevelű parlagfű elterjedésének felmérése, az adatok elemzése és a gócpontok meghatározása volt a vizsgált években. Csallóközi vizsgálataink (2013-2015) jelentősége egyrészt abban rejlik, hogy elsőként gyűjtöttünk és dolgozunk fel számszerű, a fertőzöttség mértékét jelző adatokat kiegészítve a kísérő gyomflóra alkotóival, másrészt hogy ezen adatok egy része Natura 2000 területekről származik, harmadrészt pedig hogy a képi megjelenítés során szerzett tapasztalataink alapján javaslatot tudunk tenni a jól átlátható, elemezhető kétdimenziós gyomtérképek elkészítéséhez.
Copyright (c) 2016 Domonkos Zsolt, Szabó-Szigeti Veronika, Farkas Anikó https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Újabb adatok a mezei pocok (Microtus arvalis Pallas, 1778) atkáihoz
A mezei pocok egyike a legjelentősebb hazai gerinces mezőgazdasági kártevőinknek. Vizsgálataim során két korábban begyűjtött mezei pocok fészek atkafaunáját dolgoztam fel, amelyben 11 atka fajt találtam. A fészkekben megtalált atkákat három csoportba sorolhatjuk (1) mezei pocok parazita atkái, (2) fészekbe behúzódott ragadozó atkák és (3) fészekben élő szaprobita atkák. A fészkek domináns fajai a parazita életmódúak közül kerültek ki. Egy faunára új atkát is találtam, a Pneumolaelaps antipai (Solomon, 1968) fajt, amelyről rövid leírást és illusztrációt adok.
Copyright (c) 2016 Kontschán Jenő https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Cyazypyr® (ciantraniliprol) hatóanyagú magcsávázó szer a káposztalégy ellen (Delia radicum L.) őszi káposztarepcében
Az őszi káposztarepce kártevőinek felszaporodása az inszekticid portfolio fejlesztését igényli, különösen új hatásmechanizmusú készítmények vonatkozásában. A vizsgált ciantraniliprol hatóanyagú magcsávázó készítményt (DPX-HGW86 625 FS) 32; 40; és 50 UAT dózisban teszteltünk. A 40 UAT dózis kielégítő védelmet adott a káposztalégy ellen mindegyik kísérletben. A káposztalégy elhúzódó repülése és tojásrakása ellenére a standard és a DPXHGW86 625 FS 45–65% hatékonyságot mutatott, mely megfelel arra, hogy a káposztalégy által okozott kárt csökkentse és megelőzze a repce gazdasági veszteségét.
Copyright (c) 2016 Molnár István, Somlyay István, Tóth Elemér, Farkas István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A tarka szőlőmoly (Lobesia botrana Denis&Schiffermüller 1775) (Lepidoptera, Tortricidae) kártételének és tápnövény választásának kémiai ökológiája [Review]
Hazánk szőlőültetvényeinek hagyományos kártevője a tarka szőlőmoly (Lobesia botrana), amely manapság főleg Magyarország déli megyéiben okoz jelentős kárt. Három nemzedéke fejlődik ki évente, termésveszteséget főleg a lárva táplálkozása nyomán fellépő kórokozó gombák (pl. szürkepenész, fekete rothadás) okoznak. A lárvák a gombák terjesztésében is részt vesznek, valamint a nőstény szőlőmolyok a szürkepenésszel fertőzött szőlőfürtök közelébe rakják tojásaikat. A lárva polifág, de fő tápnövénye a szőlő (Vitis vinifera), ezért az imágók számára fontos a fajspecifikus növényi illatanyag elegyek felismerése. A szőlőmoly hímek is érzékelik a tápnövény illatanyagait, mert annak közelében nagyobb eséllyel találnak rá a nőstényekre.
Copyright (c) 2016 Csáky Júlia, Marczali Zsolt, Takács András Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Az amerikai lepkekabóca (Metcalfa pruinosa Say, 1830) (Hemiptera: Flatidae) tápnövényei, kártétele és a védekezés lehetőségei
A polifág amerikai lepkekabóca Észak-Amerikából származik, ahol ritkán és csekély kárt okozott citrus fákon és dísznövényeken. 1979-ben bekerült Olaszországba, ahol megtelepedett és gyorsan terjedt. Jelen státusa szerint inváziós idegen faj, amely folyamatosan terjed Dél- és Közép Európában, károsítva a gyümölcstermő és dísznövényeket. A tanulmány 2012. és 2015. közötti, Gödöllő térségében végzett felmérések eredményeit mutatja be. A kártevő jelen volt minden vizsgált élőhelyen, de különösen gyakori volt a sövényben, a fasorban, a kertekben, a gyümölcsösben és szőlőben. A leginkább károsított növénycsaládok a következők: Asteraceae, Cannabaceae, Fabaceae, Juglandaceae, Lamiaceae, Rosaceae és Sapindaceae. Elvadult növények - közöttük inváziós idegen fajok – előfordultak minden mintavételi helyen. Ezek között a leggyakoribbak az Amerikából származó növények. Az elhanyagolt és felhagyott művelésű területek (sövények, kertek, szőlők) kiváló körülményeket teremtenek a kártevő gyors és tartós megtelepedésére és terjedésére. A megfigyelt kukoricásban és lucernásban csak véletlenszerűen és ritkán fordult elő a lepkekabóca. Noha a M. pruinosa egyedsűrűsége jelentős volt a legtöbb tápnövényen, gazdasági kár vagy termésveszteség nem volt megfigyelhető. Gazdasági vagy jelentős károsodás csupán málnában, rózsán és nagy csalánon mutatkozott. Ez utóbbi fajt Németországban és Finnországban termesztik is. Örökzöld puszpángon a M. pruinosa a selyemfényű puszpángmollyal jelentős kárt okozott. A kijuttatott könnyű nyári olaj hatékony volt.
Copyright (c) 2016 Bozsik András https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Növényvédelmi védekezés hatása a hidrokultúrában termesztett fejes salátára (Lactuca sativa convar. capitata L.)
Kutatásunkban a fejes saláta (Lactuca sativa convar. capitata L.) hidrokultúrában való termesztését, illetve a salátát károsító gyapottok bagolylepke (Helicoverpa armigera) elleni növényvédelmi védekezés hatását tanulmányoztuk. A salátaféléket rendkívüli változatosságban termesztik, napjainkban idény zöldségből egész évben termesztett áruféleséggé vált. A hidrokultúrás termesztés miatt a saláta gyakorlatilag 12 hónapon át folyamatosan kapható. Fogyasztása az elmúlt évtizedben szerte a világon növekedett, ami azzal magyarázható, hogy jól beilleszthető a korszerű egészséges gazdag táplálkozásban. Vizsgálatunkban egy széles körben alkalmazott rovarölő szer, az Actara 240 SC (tiametoxam) peszticidet használtunk. A kísérlet során a kontroll mellett a következő kezeléseket alkalmaztunk: 50-, 100-, 150-, 200-, és 250 mg/l Mg műtrágya. A kezeléseket négy ismétlésben, randomizált blokk elrendezésben végeztük. A biometriai értékelést varianciaanalízissel számoltuk. A vizsgált eredményeink alapján megállapítottuk, hogy a növényvédelmi védekezés hatása sikeres volt a Helicoverpa armigera ellen.
Copyright (c) 2016 Vojnich Viktor József, Novák Dávid István, Palkovics András és Hüvely Attila https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Az őszi búza aszkohítás levélfoltosság szerepe a levélfoltosság szindrómában és a védekezés lehetőségei
2012 novemberében őszi búza területeinken, Veszprém-Gyulafirátót határában, szokatlan jelenséget tapasztaltunk. A búzanövények vontatottan fejlődtek, egyértelműen kirajzolódó, barnuló levéltüneteket produkáltak, majd a levelek leszáradtak. A területeken a kár felderítése céljából szemlét tartottunk, a tüneteket mutató növényekről levélmintákat gyűjtöttünk, amelyekről az Ascochyta sp. gombafajt azonosítottunk. Már az őszi mintákban nagy tömegű szaporítóképletek (piknídiumok) voltak megfigyelhetőek, majd 2013 tavaszán további fertőzéseket észleltünk. 2014 tavaszán a levélfoltosság kórokozók ellen gombaölő szeres védekezési kísérletet állítottunk be. A betegség a tavaszi periódusban is jelentkezett az üzemi fungicides kezelésekkel történő összehasonlító vizsgálatokban, és ennek során is kimutatható volt az Ascochyta sp. gomba kártétele.
Copyright (c) 2016 Horváth Eszter, Varga Zsolt, Takács András Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Cukorrépafajták rezisztenciavizsgálata a késői gyökérrothadással (Rhizoctonia solani Kühn) szemben szabadföldi provokációs kísérletekben, 2014-2015
2014-ben és 2015-ben 16 cukorrépa-genotípus ellenálló képességét vizsgáltuk a késői gyökérrothadással (Rhizoctonia solani AG 2-2) szemben, szabadföldi provokációs kísérletekben. A rezisztencia/fogékonyság megállapítását a két fő betegségformával (tőpusztulás, gyökérrothadás) szembeni viselkedés összevont értékelésével végeztük el. A vizsgált genotípusokból 12 bizonyult rezisztensnek, a standard Predator fajta közepes fogékonyságot mutatott, míg 3 genotípusnál különböző mértékű fogékonyságot regisztráltunk. Az alkalmazott vizsgálati módszerrel megbízhatóan és jól reprodukálhatóan értékelhető a cukorrépafajták rizoktóniás gyökérrothadással szembeni ellenállósága.
Copyright (c) 2016 Gergely László, Potyondi László, Kimmel János, Horpácsi-Zsulya Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
A szőlő feketerothadás kórokozó áttelelésének megfigyelései és a fungicides védekezés lehetőségei
A laborvizsgálataink legfőbb eredménye, hogy biztonsággal kimondhatjuk, a kitartóképlet több évig is fertőzőképes marad, és a primer fertőzésben a konídiumok is szerepet játszanak. Valószínűnek tartjuk, hogy az áttelelés folyamán nyugvó állapotú képletek figyelhetőek meg a termőtesten belül. Úgy gondoljuk, ez lehet az áttelelő képlet. Ezek átalakulásával hozza létre a gomba tavasszal az ivaros és ivartalan spóraképzőit. A mikrokonídiális, andromorf alak áttelelésben betöltött szerepének meghatározásához további átfogó, korábbra időzített vizsgálatokra van szükség. A növényvédőszer kísérleteink csak kezdeti tapogatózásnak foghatók fel, az információgyűjtést tovább kell folytatni. A kísérletek legfőbb eredménye, hogy biztonsággal kimondhatjuk, a betegség ellen az EU új direktívája szerint engedélyezett Dynali, (amely már úgy kapott a szőlő feketerothadása ellen engedélyt, hogy magyar kísérleti eredmények nem, csak más EU országok eredményei álltak rendelkezésre), kitűnően vizsgázott. A többi készítményhez képest mindkét évben kiemelkedő volt a hatékonysága.
Copyright (c) 2016 Nagy Márton, Kövics György, Schmidt Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Az évjáratok hatása a faszöveti betegségek tüneteinek jelentkezésére, különböző szőlőfajtákon
A szőlőtőkék faszöveti betegségei világszerte jelentős gazdasági kárt okoznak. A Pécsi Tudományegyetem Szőlészeti és Borászati Kutatóintézetében Cabernet sauvignon, Merlot és Cirfandli fajtán, három egymást követő és eltérő jellegű évben vizsgáltuk a fajta és az évjárat hatását a tünet megjelenés gyakoriságára. A legnagyobb tünet gyakoriság a 2014-es, csapadékos évet jellemezte. 2015-ben a krónikus tünet megjelenés volt jellemző, a tünetek nagyrészt teljes tőkére kiterjedően jelentkeztek. Cabernet sauvignon és Cirfandli fajtákon a 2015-ben manifesztálódó tünetek közel 40 százalékát a már az előző évben is diagnosztizált tőkéken figyeltük meg. Eredményeink alapján megállapítottuk, hogy az évjárat hatása a fás betegségtünetek gyakoriságára fajtánként eltérő lehet.
Copyright (c) 2016 Jakab Mariann, Werner János, Csikász-Krizsics Anna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/
Magyarországon megjelenő új szőlő vírusok azonosítása kis RNS-ek szekvenálásán alapuló metagenomikai módszerekkel
A szőlőt több, mint 60 vírus és viroid képes megfertőzni, így az ültetvények egészségügyi állapotát alapvetően befolyásolja ezen kórokozókkal való fertőzöttségének mértéke. Munkánk során a főbb hazai borvidékeket képviselő termő ültetvényekben a növény védekező folyamatai során keletkező vírus specifikus kis RNS-ek újgenerációs szekvenálásával határoztuk meg az ültetvényekben előforduló vírusokat és viroidokat. A felmérésünk két, hazánkban eddig nem izolált vírus: Szőlő Syrah vírus 1 és Szőlő Pinot gris vírus gyakori elterjedését mutatta ki, mely vírusok jelenlétét RT-PCR reakcióval és hagyományos szekvenálással is visszaigazoltuk.
Copyright (c) 2016 Czotter Nikoletta, Molnár János, Deák Tamás, Tusnády E. Gábor, Kocsis László, Burgyán József, Várallyay Éva https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0/