Methodological changes of agricultural statistics from the beginning of the 19th century - Laczka, Éva (GEORGIKON FOR AGRICULTURE, 2019)
A természeti adottságoknak köszönhetően a mezőgazdaság az évszázadok során mindig fontos szerepet játszott a magyar gazdaság történetében. Ennek köszönhető, hogy az 1867-ben megalapított magyar statisztikai szolgálat az agrárstatisztika kidolgozását az elsők között tűzte zászlajára. Az évtizedek során a gazdasági-, társadalmi folyamatok, a környezet változásai, a tudomány és a technika fejlődése folyamatosan új kihívások elé állította, alakította az agrárstatisztikát. Az agrárstatisztika mintegy 150 éves történetének, módszertanának vizsgálatához öt – többé kevésbé homogén – időszakot különböztettem meg, melyeket az alkalmazott módszertan markáns különbségei különböztettek meg. Míg a kezdetektől az 1867-ig terjedő időszakot (a gyökereket) az államigazgatási adatforrásokból kialakított statisztikák jellemezték, a kiegyezéstől a 19. század végéig tartó időszakot a mai értelemben vett adatgyűjtések, agrárcenzusok megjelenése jellemezte. A 20. század első fele – többnyire a világháborúk miatt – csupán a korábbi gyakorlatok, módszertanok megőrzésére, szerény működtetésre adott lehetőséget. A 20. század második felében váltak rendszeressé a nemzetközi szervezetek (ENSZ, EU) javaslatai, előírásai alapján végrehajtott agrárcenzusok, de ekkor alakult ki a magyar agrárstatisztika rendszeres adatgyűjtéseinek rendszere is. Az ötvenes, hatvanas, hetvenes évtizedek legfontosabb jellemzője az volt, hogy az adatgyűjtések csak a mezőgazdasági termelésben meghatározottnak tekintett gazdálkodási formákra terjedtek ki. Alapvető változást a kilencvenes évek hoztak, amikor a politikai, gazdasági, társadalmi körülmények változásával az adatgyűjtések egyre inkább kiterjedtek a magán szektorra, az agrárium esetében az egyéni gazdaságokra. Az agrárstatisztika fejlesztésében fontos szerepet játszott az informatika, technika megjelenése, fejlődése is. Az ezredfordulót követően az informatika gazdag eszköztára már nem csak az adatgyűjtések végrehajtásának módját, de az adatok feldolgozását, az adatok kommunikációját is alapjaiban változtatta meg, amiben az agrárstatisztika az esetek többségében élen járt (első reprezentatív összeírás, folttérképek kidolgozása, Egységes Adatfeldolgozási Rendszerbevezetése, térinformatikai ábrázolások alkalmazása, stb.). Vitathatatlan, hogy az agrárstatisztika módszertanának alakításában markáns változásokat hozott az Európai Unió statisztika rendszeréhez történő csatlakozás is.