Kis növényvédelmi etimológia: Vegyszer-e a növényvédő szer? - Bozsik, András (GEORGIKON FOR AGRICULTURE, 2017)
A dolgozat alapkérdése, hogy lehet-e szakmai vagy valóságos eredményeket elérni a nyelvi kifejező eszközök megváltoztatásával? Helyettesíthető-e a tényleges, progresszív cselekvés nyelvi fordulatokkal? Hol vannak az objektivitás határai? Alaphelyzet: egy hazai növényvédelmi konferencián, a növényvédelmi szakigazgatás egy alakja, hozzászólásként kiselőadást tartott arról, hogy a növényvédelemben felhasznált növényvédő szereket nem szabad vegyszernek nevezni, mert az akadályozza a növényvédelem pozitív megítélését. A dolgozat ezen a nyomon elindulva tisztázza a fogalmakat, elfogadott hazai és nemzetközi szakirodalmi és nyelvi források alapján. Áttekinti a növényvédelem korszakait, válságos, fejlődő, megroppanó időszakait a számítógépes nyelvészet (Google ngram viewer = a Google rögzített könyvek ngram keresője; ngram a számítógépes nyelvészet egysége, egy adott nyelvi sorrend n tételre való felbonthatósága) segítségével, angol és német növényvédelmi kifejezések időbeni (1880 és 2000 között), az összes feltöltött könyv százalékában kifejezett gyakorisága értékelésével. A tanulmányozott kifejezések (pesticide, chemical control, integrated pest management, biological control, genetically modified crops; Pflanzenschutzmittel, chemischer Pflanzenschutz, integrierter Pflanzenschutz, biologischer Pflanzenschutz, Agrogentechnik) előfordulásának gyakorisága jellemezheti azok sikerességét, gyakorlati, kutatási megítélését. A szemantikai egységek értékelése nem kalkulálható bizonytalansággal terhelt, mivel azonban múltbeli eseményekről van szó, összevethető szakirodalmi adatokkal. Áttekintve a szakirodalmi és nyelvészeti adatokat, a növényvédelemben felhasznált növényvédő szerek döntő többsége, a szó tudományos és elfogadott jelentésének megfelelően, vegyszer. Egy adott gazdasági, termelési ágazat teljesítőképességének megítélése a fogyasztók, a társadalom szempontjából a termelés színvonala, minősége és biztonságossága által meghatározott. Jelen esetben a megfelelő mennyiségű, jó minőségű, minél kevesebb növényvédő szer maradványt tartalmazó terméket értékelik a fogyasztók. Olyan termékeket, amelyek termelési folyamata megfelel a fenntarthatóságnak, jelen esetben az integrált növényvédelem gyakorlatának, amely 2014. január 1. óta kötelező az EU tagországokban.