Demographic crisis and rural development challenges of Muraland – case study from South Zala - Cseke, Bence; Keller, Krisztina; Birkner, Zoltán (GEORGIKON FOR AGRICULTURE, 2019)
Az Egyesült Nemzetek Szervezete statisztikai kimutatásai szerint 2050-re a világ népességének 66 százaléka városi területeken fog élni. Mindannak ellenére, hogy a demográfiai növekedés döntő része Ázsiában és Afrikában fog létrejönni, a globális trend mellékhatásai az európai és magyarországi vidéki területeken a korábbi évtizedekben kialakuló kedvezőtlen népesedési folyamatait fogják a továbbiakban is erősíteni. E tekintetben hazánkban az egyik leginkább érintett vidéki területként Dél-Zala (Murafölde) azonosítható, ahol a viszonylag magas elvándorlási és elöregedési ráta miatt a 2001-es és 2011-es népszámlálás között Magyarországon a legalacsonyabb népességszaporulati ráta volt kimutatható. Mindebből megállapítható, hogy Murafölde vidéki társadalma a gazdasági versenyképesség és a demográfiai fenntarthatóság szempontjából jelentős kihívásokkal küzd. A vidéki társadalmak gazdasági és demográfiai válságának perspektívájából esettanulmányunk a vidéki és városi területek közötti demográfiai térszerkezet átrendeződésének mögöttes tényezőit vizsgálja, mint például a munka- és termékpiacok kiterjedtségét, a közbenső szolgáltatások fejlettségét, az oktatási externáliák szerepét, az agglomerációs szinergiák hatását, a közszolgáltatások versenyképességét vagy az önérdekérvényesítés hatékonyságát. Tekintettel arra, hogy ezek azon tényezők, melyek a vidéki lakosság urbanizált agglomerációk irányába történő elmozdulását eredményezik, így meglátásunk szerint a demográfiai térszerkezetben keletkezett anomáliák csökkentése érdekében a vidékfejlesztési szakpolitikának ezeket a területeket a jövőben szükségszerűen kiemelt módon kell kezelnie.