The comparative phenological examination of reed near Kis-Balaton Wetland - Szanati , Angéla; Soós , Gábor; Anda, Angéla (GEORGIKON FOR AGRICULTURE, 2020)
A Kis-Balaton környékén elhelyezkedő eltérő vízborítású nádállományok magasság és levélfelület-index változását vizsgáltuk a közönséges nád (Phragmites australis) vegetációs időszakában, 2018-ban. Ebben az évben a Balaton és a Kis-Balaton természetes nádasait, a keszthelyi Agrometeorológiai Kutatóállomáson mesterségesen telepített nádállományát és a keszthelyi szennyvíztisztító telep melletti kifolyó özönnádasát jelöltük ki vizsgálatra. A kijelölt mintanapokon mértük a növénymagasságot, levélszámot, levelek hosszúságát és szélességét, továbbá figyelemmel kísértük a vízszint változását és számláltuk az egy négyzetméterre jutó nádsarjak számát. Az időjárás a 2018-as évben meleg és csapadékos volt, ami kedvezően befolyásolta az állományok magasság és levélfelület-index értékek alakulását. A mérésekből levont következtetésünk az volt, hogy 2018-ban a melegebb és csapadékosabb időjárás kedvezett a nád magasság és levélfelület-index alakulásának. A Balaton nádasa esetén detektáltuk a legtöbb kiemelkedő értéket: legnagyobb átlagmagasság (380 cm), legnagyobb átlag levélfelület (1780 cm2), a legsűrűbb nádállomány (50 nádsarj/m2) és a legmagasabb átlag AI érték (8,9). A vízborítás és a klímanormálnál (1970-2000) melegebb léghőmérséklet kedvezett a nád növekedésének. A vízborítás alatt álló nádállományok magasabb évi átlagos LAI értékkel rendelkeztek, melynek oka az egy négyzetméterre jutó sarjhajtásszám volt. A kisbalatoni part menti nádas volt a legritkább állomány (18 nádsarj/m2), valamint a legkisebb átlag magasságértékeket virágzáskor (220 cm) számoltuk. A bugahányás után a leszáradás fokozatos volt, a vegetációs periódusnak megfelelő.