Examination of the decomposition of willow, poplar and mixed leaf litter with litterbag technique - Tóth, Ariel; Simon, Brigitta; Anda, Angéla; Kucserka, Tamás (GEORGIKON FOR AGRICULTURE, 2020)
Az avarlebontás egyike a legfontosabb ökológiai anyagkörforgalmi folyamatoknak. A szaprofita vízi élőlényeknek és a vízi szervezeteknek a külső forrásból érkező növényi részek (főleg falevelek) jelentik a fő energia és tápanyagforrást. Az aprító tevékenységük következtében a detritusz szerves anyagai visszajutnak a talajba és ismét felvehetővé válnak a producensek számára. Kutatásunkban a fűz (Salix sp.), nyár (Populus sp.) és kevert avar lebontását vizsgáltuk, avarzsákos módszerrel, „A” típusú párolgásmérő kádban. Kétféle avarzsák típust használtunk. Az 500 μm lyukbőségű avarzsák segítségével ki tudtuk zárni a makrogerinctelen szervezeteket a rendszerből, míg a 3 mm lyukbőségű avarzsákkal ezek jelenlétében vizsgálhattuk a lebontást. A kutatás 2019. június 15. és 2019. október 24. között zajlott. Eredményeinket tekintve nem tapasztaltunk meghatározó különbségeket a fűz, nyár, és kevert avar lebontási ütemében. Továbbá nem tapasztaltunk kimagasló eltérést a 2 különböző eszköz esetében sem. A mintavételek alkalmával a vízminták vétele is minden esetben megtörtént, melyekből a pH-t, vezetőképességet, NH4+, PO43-, SO42- és Cl–ion tartalmat határoztuk meg. A vízkémiai paraméterek tekintetében sem volt nagyobb mérvű változás a kísérleti időszak alatt. Kutatásunk fő célja az avarlebontás ütemének vizsgálata volt, emellett a vízkémiai paraméterek változásának figyelemmel kísérése, továbbá az avarlebontásnak helyet adó módosított kád (iszap, bomló avar), standard , A” típusú kád (kontroll kád) párolgásával való összehasonlítása. Ez utóbbiból meghatározhattuk a bomló avar párolgásra gyakorolt hatását is. Ennek a kísérletnek eredményeiből megállapítottuk, hogy a módosított kádba kihelyezett iszap, és bomló avar jelenléte növelte a párolgás ütemét 2019-ben.