Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia (AWETH)
ISSN 1786-8440 (Online) Az Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia c. folyóirat az MTA Agrártudományok Osztályának osztálylistás online folyóirata. Megjelenik évente kétszer. A folyóirat elsődleges nyelve a magyar, de magyar és angol nyelven is közöl tudományos cikkeket állattartás, állattenyésztés, etológia tárgykörben. Alapítva 2005-ben a Szent István Egyetemen.
Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem / Hungarian University of Agricultre and Life Sciences
A folyóirat a nyílt hozzáférés elvei szerint működik, cikkeire ugyanakkor a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).
Viability issues of small-scale dairy production
The economic difficulties of the dairy cattle sector and their solutions are not the same at the large-scale and small-scale levels. In this study, a small family farm dealing with dairy cattle was planned. During the calculation, the characteristics of small farms were considered, and their entire economic plan was set up, considering all expenses and income. From the authors’ calculations, it has been shown how the various economic indicators were developed in a three-person family farm. The Hungarian Simmental breed herd consists of 15 cows and their offspring. The main source of income is the sale of raw milk. The low profitability of the sector is a reason for further research, see how the sector income can be increased with the given production parameters. The solution for the future is the increase of added value and the search for new types of sales channels, for the sake of long-term sustainability.
Szerzői jog (c) 2025 Szabina Szilágyi, József Horváth https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Improving the profitability of small-scale dairy cattle farms by increasing the added value
Based on the distribution of the cattle herd according to the specialization, the largest share is made up of dairy cows, their share is 77%. The economic difficulties of the dairy cattle sector and their solutions are not the same at the large-scale and small-scale farm levels. In this case, a small family farm dealing with dairy cattle is planned. During the calculation, the characteristics of small farms are considered, as well as the entire economic plan of the farm is set up, considering all expenses and income. From our calculations, it is shown how the various economic indicators develop in a three-person family farm. Increasing the added value clearly increases the profitability of the sector.
Stresszfaktorok a kecsketartásban, különös tekintettel a hőstresszre
A hőstressz világszerte egyre komolyabb problémát jelent az állattenyésztésben, különösen a globális felmelegedés és az extrém időjárási viszonyok terjedésével. Biológiai értelemben hőstresszről akkor beszélünk, amikor az állat hőleadó képessége nem tudja kompenzálni a hőtermelést, így a testhőmérséklet kórosan megemelkedik. A kecskék, bár általában jól alkalmazkodnak a száraz, meleg éghajlathoz, a magas páratartalom és a tartós hőhullámok kombinációja számukra is stresszt jelenthet. A hőstressz kedvezőtlen hatásai a takarmányfelvétel csökkenésében, a tej- és hústermelés visszaesésében, a szaporodási mutatók romlásában, valamint az immunválaszok gyengülésében nyilvánulnak meg. A hatékony mérés és monitoring – például a testhőmérséklet, a légzésszám vagy a viselkedés megfigyelése – elengedhetetlen a probléma korai felismeréséhez. A megelőzés és menedzsment szempontjából kiemelten fontos a megfelelő árnyékolás, friss víz biztosítása, valamint a célzott takarmányozási és genetikai stratégiák alkalmazása. Magyarországon a kecskék hőstresszének vizsgálata jelenleg még kevésbé kutatott terület, azonban a klímaváltozás előrehaladtával a probléma hazai jelentősége is fokozódhat. Ennek megfelelően indokolt a témában való felkészülés, hogy a kecsketartók időben és hatékonyan tudjanak alkalmazkodni a változó környezeti feltételekhez.
Szerzői jog (c) 2025 Hoffmann Flóra Adél https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az ízesített akácmézek fogyasztói megítélése és fejlesztési lehetőségeik
Az ízesített mézek, különösen az akácméz alapú variációk, egyre népszerűbbek a hazai és nemzetközi piacon. Kutatásunk célja az volt, hogy felmérje ezen termékekkel kapcsolatos fogyasztói ismereteket, vásárlói szokásokat, valamint kóstolás utáni megítélésüket. Az organoleptikus vizsgálat során ötféle ízesítést – levendula, meggy, fekete bodza, vízimenta, citromfű – tettünk ki vaktesztnek. A kérdőíves felmérés (308 fő) eredményei azt mutatják, hogy az ízesített akácmézek iránt jelentős fogyasztói érdeklődés mutatkozik, és a preferenciák szorosan kapcsolódnak a természetes összetevőkhöz, az egészségességhez, a harmonikus ízvilághoz, valamint a megbízható, helyi forrásból származó termékekhez. Az organoleptikus vizsgálat során citromfüves és levendulás mézek voltak legkedveltebbek több paraméter megítélésében, míg a bodzás, meggyes és különösen a vízimentás változatok inkább speciális, rétegigényeket elégítenek ki. Az ízesített mézek fejlesztése új lehetőségeket teremt a magyar méhészet számára, különösen a fiatal, egészségtudatos fogyasztók körében.
Szerzői jog (c) 2025 Janda Zsófia, Szabó Rubina Tünde https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A magyar lovasturizmus: kulturális örökség és fenntartható vidéki jövő
A magyar lovasturizmus a nemzeti identitás, a kulturális örökség és a vidéki fejlődés egyik meghatározó pillére. A kutatás célja annak feltárása, hogy a magyar lovas hagyományok miként járulnak hozzá a turisztikai kínálat egyediségéhez, és hogyan segítik elő a fenntartható vidéki fejlődést. A szekunder (szakirodalmi és statisztikai) elemzések, valamint a primer (kérdőíves) kutatás alapján bemutatjuk a szektor jelenlegi helyzetét, a hagyományőrzés szerepét, a szolgáltatások minőségét, a célcsoportokat, motivációkat és a fejlesztési lehetőségeket. Eredményeink szerint legnagyobb értékei a hiteles hagyományőrzés, a természetközeli élmények és a közösségi programok, amelyek jelentősen erősítik a vidéki közösségeket, élénkítik a helyi gazdaságot, és hozzájárulnak a nemzeti önazonosság megőrzéséhez. A magyar lovasturizmus nemzetközi összehasonlításban is versenyképes, miközben globális fenntarthatósági és digitális innovációs kihívásokkal néz szembe. A szektor jövője a hagyományőrzés, a magas színvonalú szolgáltatások, a fenntarthatósági beruházások, a modernizáció, a digitális innováció és a fiatal generációk aktív bevonásának összehangolt érvényesítésében rejlik.
Szerzői jog (c) 2025 Janda Zoé, Bartos Ádám Sándor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Húshasznú bikák komplex andrológiai vizsgálata – a Magyarországon jellemzően előforduló fajták fiatal egyedeinek összehasonlítása
A hatékony és eredményes tenyésztés során elengedhetetlen szempont, hogy megfelelő, alkalmas örökítőanyaggal történjen a termékenyítés. A mesterséges termékenyítés nyújtotta genetikai előrehaladást célzó lehetőségek kihasználásának, de a természetes fedeztetés alappillére is a szülőpár megfelelő egészségügyi és szaporodásbiológiai állapota. Ebben segít a bikák komplex andrológiai vizsgálata. Ez a vizsgálat magában foglalja az apaállatok külső és belső szaporítószerveinek ellenőrzését, valamint az ejakulátum morfológiai és motilitási elemzését. Az alapvető egészségügyi, szaporodásbiológiai és funkcionális vizsgálatok összessége lehetővé teszi az egészséges és hatékony szaporítást. Ezek a vizsgálatok továbbá hozzájárulnak az állatok jóllétének megőrzéséhez és a szarvasmarha-tenyésztés előremozdításához is. Vizsgálatainkban célunk volt a különböző, itthon tenyésztett fajták fiatal egyedeinek jellemző (egészséges) andrológiai paramétereinek leírása, illetve a fajták közötti esetleges különbségek feltárása. Eredményeink alapján egy jellemző képet kaptunk a hazai húshasznú szarvasmarha fajták 10–14 hónapos egyedinek átlagos herekörméretéről, jobb és bal herehosszáról, valamint az ejakulátum motilitási és morfológiai jellemzőiről. A vizsgált fajták között jelentős andrológiai különbségeket nem igazoltunk.
Szerzői jog (c) 2025 Isztl Emese, Kern László, Balogh Eszter, Póth-Szebenyi Bettina, Holló Gabriella, Varga-Balogh Orsolya https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Különböző sertés genotípusok termelési mutatóinak összevetése háztáji tartástechnológiában
Munkánk célja volt összehasonlítani három különböző genotípusú sertésállomány (lapály x pietrain F1, nagyfehér x pietrain F1, valamint a nagyfehér x lapály F1) naturális mutatóit (születéskori súly, alomsúly, alomszám, életnap, élősúly, csontos hús arány és fehéráru arány) háztáji tartástechnológiában Kárpátalján. A születéskori súly legmagasabbnak bizonyult a nagy fehér és lapály genotípusnál. Az alomszám a nagyfehér és lapály genotípusnál mutatkozott a legkedvezőbbnek. Az élősúlyt és az életnapok összefüggésében a lapály x pietrain F1 genotípusnál voltak a legmagasabbak. A legjobb kihozatali mutatókat mind a hús és a fehéráru esetében is a nagyfehér x pietrain F1 genotípus produkálta, de a másik két vizsgált genotípus csupán minimális eltéréssel volt kisebb. Legnagyobb szalonna és háj százalékos aránya a nagyfehér x pietrain F1 genotípusnál volt (26,29%). Ezt követte a nagyfehér x lapály F1 (24,6%), majd a lapály x pietrain F1 (23,72%). A legnagyobb csontos hús aránnyal a nagyfehér x pietrain F1 genotípus rendelkezett (54,76%).
Szerzői jog (c) 2025 Bedő István, Szabó Rubina Tünde, Tóth Márk, Kovács-Weber Mária https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Drivers and barriers of digitalisation in Hungarian pasture-based beef cattle farming
This study, conducted within the HORIZON Europe PATH2DEA project, examined the drivers, barriers, trends, and risks of digitalisation in pasture-based beef cattle farming in Hungary, with a focus on its potential to support agroecological practices and Precision Livestock Farming (PLF) approaches. Two stakeholder workshops were held. Workshop 1 mapped current digital tool usage and identified transparency, decision support, and efficiency as main adoption drivers, while highlighting barriers such as vulnerability to suppliers, limited network access, and high costs. Workshop 2 focused on functional gaps at farm and supply chain levels, revealing needs for more reliable sensor technologies, improved interoperability, and streamlined administration. Stakeholder views on the agroecological benefits of digitalisation varied, reflecting differences in context and priorities. The findings provide a concise evidence base for developing integrated, context-specific digital solutions to support sustainable livestock production.
Szerzői jog (c) 2025 Miklós Biszkup, Petra Balogh, Éva Stibinger, Valéria Csonka, Dániel Bori, Dóra Drexler, Aliz Márton https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Comparison of the behaviour of three strains of laboratory mice in the climbing test
In our study, we tested three commonly used strains of laboratory mice in a simple behavioural test. In the climbing test, we looked at the time of the first climb and the number of climbs of the different strains during the 5-minute test time, depending on sex and age. Based on our results, neither tribe nor sex affected climbing time and the number of climbs, but different ages did. The younger animals completed the test much sooner and climbed much more often than the adult animals. Based on our results, we can say that in a more straightforward behavioural test, different mouse strains do not have as much effect as age.
Szerzői jog (c) 2025 Henrietta Kinga Török, Boróka Bárdos, Orsolya Ivett Hoffmann https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az európai gazdálkodók igényei a tejelő szarvasmarha és a kiskérődző ágazatban
A tejelő szarvasmarha ágazat társadalmi, gazdasági és környezeti fejlődésével foglalkozó Resilience for Dairy (R4D) és a kiskérődző ágazat PLF (Precision Livestock Farming) technológiai lehetőségeivel dolgozó Sm@ll Ruminant Technologies (Sm@RT) Horizont 2020 kutatási programok alapja az érdekelt felek igényfelmérése volt. Kérdőíves vizsgálat keretében gazdálkodók, tanácsadók, állatorvosok és kutatók körében mérték fel a tématerületekre vonatkozó igényeket. A tejelő tehenészetekre vonatkozóan 15 országból 535, a kiskérődző ágazatban 8 országból 669 választ gyűjtöttek össze és dolgoztak fel. A szarvasmarha- és a kiskérődző szektor hasonló területeken vizsgált igényei közt átfedések találhatók. A legfontosabb szükséglet mindkét ágazatban az élőmunkaigény csökkentésére irányul. A szarvasmarhatartók ezt munka-magánélet egyensúlyával, a kiskérődzősök az állománymenedzsment könnyítésével definiálták. Az említetteken túl állategészségügyi, fejéssel kapcsolatos és a szakmai kommunikációval szemben támasztott igények egyaránt megjelentek. A megkérdezett gazdálkodók 81%-a szerint a legfontosabb a tehenek állatjóléti körülményeinek javítása. Különösen jellemző (84%) volt ez a válasz a 100 egyednél nagyobb tehenészetekben. A válaszadó juhászok több mint fele az állatsúlymérési rendszereket rangsorolta az első helyre, mint a számukra legelőnyösebbnek vélt technológiát. Mindkét projektben az igényfelmérésre alapozva kerestek az ágazat számára releváns megoldásokat, amelyek kidolgozása biztosíthatja az európai tejelőszarvasmarha és kiskérődző ágazatok hosszú távú fenntarthatóságát.
Szerzői jog (c) 2025 Klein Renáta, Oláh János, Claire Morgan-Davies, Valérie Brocard, Bácsi Eszter Ilona, Török Evelin, Gulyás Gabriella, Czeglédi Levente https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Szarvasmarha in vitro embrió-előállító rendszer létrehozása ku-tatási modellkísérletek számára – módszertani ismertető
Az in vitro embrió-előállítás (IVEP) 40 éves töretlen fejlődésének köszönhetően napjainkra egyre fontosabb szerepet tölt be a világ szarvasmarha-tenyésztésében. A petesejtek kinyerése, laboratóriumi körülmények között történő termékenyítése, az embriók tenyésztése, a krioprezerváció, illetve a laboratóriumi környezet terén elért fejlődés több millió genetikailag magas értékű egyed előállítását tette lehetővé. Gyakorlati alkalmazási lehetőségei mellett az in vitro embrió-előállítás (IVEP) számos kutatás alapját biztosítja. Segítségével a korai vemhességi időszak modellezhető, az embriófejlődés környezeti tényezői tanulmányozhatók, így olyan kérdésekre kaphatunk választ, melyek a tudományos és gyakorlati szakemberek számára is fontosak. Egy megbízhatóan működő embrió előállító rendszer kialakítása során sok technológiai lépés optimalizálására van szükség. Az elmúlt év során a szerzőknek sikerült kialakítaniuk egy olyan, jól működő rendszert, melyben sikeresen folyik a szarvasmarha embriók előállítása, így oktatási, kutatási feladatok megvalósítására alkalmas. A közleményben a szerzők bemutatják a rendszer kialakítását egészen a kezdetektől, ennek sikereit és buktatóit egyaránt, valamint beszámolnak az itt végzett 31 IVEP program eredményességéről. A kialakított rendszerben átlagosan a termékenyített petesejtek 69%-a osztódik, és 23,4%-a fejlődik beültethető állapotú hólyagcsíráig, így alkalmas ovum pick-up (OPU) IVEP programok megvalósítására is.
Szerzői jog (c) 2025 Nagy Katalin, Tokár Alexandra, Sándorová Lilla, Gócza Elen, Zomborszky Zoltán, Stéger Viktor, Szabari Miklós, Póti Péter, Bodó Szilárd https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A bentonit-kiegészítés hatása a húsmarhák hizlalási teljesítményére és a környezetterhelésre
A jelen vizsgálatban takarmányadalékként hasznosítható bentonitpor élettani hatásának tudományos igényű vizsgálatát végeztük el húsmarhák esetében. Az angus fajtájú hízómarhák négyhónapos kísérleti hizlalási időszaka alatt az állatok végig szívesen fogyasztották a szilázsra, illetve az abrakra szórt bentonitport. A húsmarha hizlalási kísérlet keretében 150 gramm/nap/egyed bentonit adagolása mellett vizsgáltuk a növekedési tulajdonságokat, a hizlalás hatékonyságát, az alkalmazott takarmányok és alomszalma toxinszennyezettségét, valamint a bélsárral ürülő ammónia és Clostridium baktérium mennyiségét. A vizsgálatok keretében begyűjtött adatok feldolgozásához az IBM SPSS Statistics 22.0 program alkalmazására került sor. A kapott eredmények szerint, a húsmarhák hizlalási teljesítményére és a hizlalás hatékonyságára egyaránt pozitív hatással volt a bentonit-kiegészítés. Emellett, csökkent a bélsárral ürített ammónia mennyisége, ugyanakkor nőtt a kiürült Clostridium baktériumok mennyisége. A javuló takarmányhasznosítás miatt a kísérleti hízómarhák fajlagos takarmányköltsége 11,8%-kal csökkent a kontrollcsoporthoz viszonyítva. A bentonit további kedvező hatása volt, hogy csökkent a környezetet terhelő ammónia mennyisége a bélsárban, valamint nőtt az emésztőrendszerre negatívan ható baktériumflóra bélsárral való ürítése.
Szerzői jog (c) 2025 Kukovics Sándor, Naár Zoltán, Szakács Attila, Kukovics Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A bentonit-kiegészítés növelésének hatása a bárányok hizlalási teljesítményére
A bárányhizlalási kísérlet keretében különböző napi bentonitadagokat alkalmaztunk. Egy-egy csoport 20, 30, ill. 40 g/nap/egyed bentonit-kiegészítést, a negyedik csoport az első 20 nap alatt 20 g, a második 20 nap alatt 25 g bentonitot kapott. Az ötödik csoport az első 20 napban 30 g, a második 20 napban 35 g bentonit-kiegészítést kapott. A hatodik csoport képezte a kontrollt, amely nem kapott bentonit-kiegészítést. A bentonitot minden esetben a napi báránytápra rászórva adagoltuk ki az állatoknak. E vizsgálat keretében elemeztük az eltérő bentonit-kiegészítések hatását a bárányok súlygyarapodására és a hizlalás hatékonyságára. A vizsgálatok keretében begyűjtött adatok feldolgozásához az IBM SPSS Statistics 22.0 program alkalmazására került sor. A bárányhizlalás során, az alkalmazott bentonitadag bizonyos mértékig történő emelkedésével nőtt a bárányok napi súlygyarapodása, csökkent az egy kg súlygyarapodáshoz szükséges takarmány mennyisége, amivel a hizlalás egy kg súlygyarapodásra felhasznált takarmányköltségét is csökkentette. A takarmányhasznosítás a negyedik kísérleti csoport esetében volt a legkedvezőbb, ahol a fajlagos takarmányköltség 12,5%-kal csökkent a kontrollhoz viszonyítva.
Szerzői jog (c) 2025 Kukovics Sándor, Naár Zoltán, Rádli József, Kukovics Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Possibilities of disruptive selection in dachshunds, based on earthdog trial scores
Dachshunds are highly popular both historically and nowadays. They’re bred for hunting and their work is still necessary, mainly on blood tracks and in controlling red fox and badger populations. On other hand, the waste majority of these breeds are kept as family pets today, and in that role the same traits, what are essential for successful earthdog work are disadvantageous. We’ve obtained 156 earthdog trial results of 73 dogs, from eight events for modelling selection possibilities. As pedigree data of the dogs wasn’t suitable for determining it, we’ve used heritability values near h2 = 0,2 published for other populations, but to the same traits. The selection gain for hunting eagerness to the next generation would be between 4.23–4.65 scores (max. 100) with different selections pressures, while – 9.19 scores for pet purposes. In case of barking endurance future earthdogs could improve with 6,4 seconds, while dachshunds kept as companion animals could bark 8.89 s less when once started, if the population participated on trials had been a breeding stock.
Szerzői jog (c) 2025 Tamás Mészöly, Natasa Fazekas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Welfare aspects in breeding brachycephalic dogs
Aim of our stud was to discover how different traits of brachycephalic dogs are connected to the frequency and number of their symptoms, and what are the consequences of these in making breeding strategies. 42 pugs and 19 French bulldogs were investigated during regular vet checks. We’ve recorded all symptoms connected to brachycephalic syndrome discoverable and registered in their anamnesis, by the help of veterinarians. Next to recording the dogs’ breed, sex, colour the following body measures were taken: length of the nose bridge, height at withers, and length of the topline. The ratio of all disease is much higher in our study than reported in a recent questionnaire study in Hungary, suggesting the need of objective control when trying to measure frequencies instead relying on dog owners. Non-recognized colour variants had shown late onset diseases significantly more frequently, enlightening how puppy mills work. However, eye defects appearing as a consequence of head conformation being more frequent in registered colours point on the effect of breeding determined by dog shows. Nose length being significantly longer in healthy dogs suggests, that this quantitative measure could be used in selection.
Szerzői jog (c) 2025 Boglárka Virág Gendur, Natasa Fazekas https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A békalencse (Lemna minor), mint biológiai szűrő integrálása a hibrid afrikai harcsa (Clarias gariepinus x Heterobranchus longifilis) ivadéknevelési technológiájába
Az emberiség állati-fehérje szükségletének kielégítésére az akvakultúrás termelés adhat megoldást. A Clarias gariepinus és a Heterobranchus longifilis harcsafajok keresztezésével előállított Heteroclarias jó növekedési eréllyel, magas technológiai és környezeti tűrőképességgel rendelkező fajhibrid. A hibridben rejlő genetikai potenciál kihasználásának érdekében intenzív takarmányozást igényel, így nevelése nagy környezeti terhelést jelenthet. Kísérletünk célja ezért az volt, hogy megvizsgáljuk, milyen hatással van az apró békalencse (Lemna minor), mint biológiai szűrő integrálása egy intenzív haltermelő rendszer vízminőségi paramétereire. Kísérletünkben két turnusban állítottunk elő Heteroclarias ivadékot félüzemi körülmények között 15 köbméteres víztérfogatú recirkulációs rendszerben (RAS). Az első turnus volt a kontroll (K), a második turnusban pedig a rendszerbe biológiai szűrőként integráltuk a Lemna minor békalencse fajt (BL). A békalencse biofilterként történő alkalmazása nem befolyásolta a halak termelési paramétereit. A vízminőségi paraméterek vizsgálata ugyanakkor azt mutatta, hogy a békalencse alkalmazása csökkentette a rendszervíz átlagos ammónia ((K) 1,26 mg/l és (BL) 0,29 mg/l) és nitrit ((K) 1,81 mg/l; (BL) 0,17 mg/l) koncentrációját a kontroll csoporthoz képest. Ennek eredményeként jelentősen csökkent a megfelelő vízminőség fenntartása érdekében végrehajtott vízcserék száma, amely nemcsak gazdasági előnyt jelent, de fenntarthatóbbá is teszi az ivadéknevelés folyamatát is.
Szerzői jog (c) 2025 Molnár Péter István, Bak Henrietta, Ifj. Lévai Ferenc, Bársony Péter, Antalovics Máté, Fehér Milán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Smooth muscle electromyographic measurements with pigs in a stress model
Stress adversely affects physiological processes in animals, including gastrointestinal motility, potentially reducing digestion efficiency. Electromyography (EMG) is a suitable method for monitoring smooth muscle activity, allowing separate measurements of the heart and digestive organs (stomach, small intestine, large intestine). This study aimed to investigate whether stress alters the smooth muscle activity of the digestive tract using electromyographic measurements. We conducted the experiment on Topigs x Duroc barrows (n = 4), weighing 30 kg. Stress induction was performed with a single intravenous ACTH injection (10 µg/kg), which dose corresponds to a mild stress effect. Electromyographic signals were continuously recorded for 8 hours both in control and stress conditions. The measurements were divided into 30-minute intervals, and the smooth muscle electric potential (mV) was determined for each organ. Statistical comparisons between control and stress-induced states were made using paired Student's t-test. The results revealed a post-stress reduction in smooth muscle activity across all organs. The decrease was statistically significant in the small and large intestine, while in the stomach, reduced activity was observed 5 hours after stress induction. In conclusion, even mild stress decreases the smooth muscle activity of digestive organs, reducing gastrointestinal motility and potentially impairing digestion efficiency.
Szerzői jog (c) 2025 Csötönyi Orsolya, Béres Gabriella, Halas Veronika https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Eltérő tojótyúk genotípusok élősúly-eloszlásának vizsgálata különböző tartási rendszerekben
Napjainkban egyre sürgetőbb megoldást kíván, hogy amennyiben az Európai Unió betiltaná a tojótyúkok ketreces tartását, akkor az ezt felváltó alternatív tartásmódok termelési hatékonyságát milyen gyakorlati és nemesítési megoldásokkal lehetne javítani, annak szem előtt tartásával, hogy a világ egyetlen hazai tojóhibrid-tenyésztő vállalata termékeit nemcsak az unióban, hanem a Föld több mint 50 országába exportálja. A vizsgálatokat a MATE Kaposvári Campusán a Bábolna TETRA Kft. által biztosított három genotípussal végeztük: a1 = Tetra-1(Leghorn típusú tojóhibrid); a2 = Tetra-2 (Rhode típusú, klasszikus barna tojóhibrid); a3 = Tetra-3 (Rhode típusú szülőpárok reciprok keresztezett ivadékai). N = 1.254 db tojóházba telepített jérce volt. A három vizsgált tartásmód: b1 = hagyományos ketrec (630 cm2/tyúk, MÁB eng. sz.: 232.1/00412/0016/2011); b2 = EU-konform berendezett ketrec (756 cm2/tyúk); b3 = alternatív tartás (1042 cm2/tyúk, rácspadló-mélyalom kombináció) volt. A kísérleti állományt ablaktalan tesztistállóban, egy légtéren belül, randomizált pozíciójú csoportokban helyeztük el, ahol a TETRA technológia szerint programozott tojástermelést folytattunk. A különböző genotípusok és az egyes tartásmódok közötti különbséget GLM eljárással SAS 9.4. programcsomag segítségével értékeltük. A vizsgált típusok és a tartásmódok között jelentős és szignifikáns különbségeket mértünk. A tojástermelőknek azt ajánljuk, hogy a tartás módjához válasszák ki a legmegfelelőbb tojóhibridet.
Szerzői jog (c) 2025 Pető Lila, Orbán Attila, Farkas Tamás Péter, Bódog Leila Gabriella, Szász Sándor, Sütő Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A takarmány eltérő pellet méretének hatása a hízónyulak termelésére és parazitológiai terheltségére
Kereskedelmi forgalomban jellemzően 2,5–4,0 mm pelletátmérőjű nyúltakarmányok vásárolhatók. A cél annak vizsgálata volt, hogy a 3 mm és 4 mm átmérőjű pelletált takarmányok etetésekor hogyan alakul a hízónyulak termelése és parazitológiai fertőzöttsége. A hízónyulak egyik csoportja 3 mm, másik csoportja 4 mm átmérőjű pelletált takarmányt ehetett (n = 60 nyúl/csoport). A takarmányok alapanyag és kémiai összetétel tekintetében azonosak voltak. A nyulakat üzemi körülmények között, drótrács ketrecekben hízlaltuk (5 nyúl/ketrec) 45 és 72 napos kor között. Az elhullást azonos elhelyezés mellett, nagyobb létszámú csoportokon vizsgáltuk (n = 1050 nyúl/csoport). A pellet mérete nem befolyásolta a 72 napos kori testsúlyt (3 mm: 2696 g; 4 mm: 2670 g; P > 0,05), a 45–72 napos kor közötti napi átlagos súlygyarapodást (3 mm: 46,3 g/nap; 4 mm: 45,2 g/nap; P > 0,05), a takarmányfogyasztást (3 mm: 176 g/nap; 4 mm: 169 g/nap; P > 0,05) és a takarmányértékesítést sem (3 mm: 4,03; 4 mm: 4,08 g; P > 0,05). Hasmenéses megbetegedést egyik csoportban sem figyeltünk meg a hizlalási időszak alatt. A két csoport teljes hizlalásra vetített elhullása elfogadható szinten maradt és nem különbözött (3 mm: 1,5%; 4 mm: 2,4%; P > 0,05). A parazitológiai vizsgálatok nagyon jó egészségügyi státuszt mutattak, nem találtunk fertőzött bélsár mintát egyetlen vizsgálati időpontban sem. Az azonos összetételű, de eltérő pelletméretű takarmány etetése nem befolyásolta a növendéknyulak termelését és egészségi állapotát.
Szerzői jog (c) 2025 Matics Zsolt, Demeter-Jeremiás Anett, Varga Erzsébet, Németh Zoltán, Sándor Máté, Mayer András, Gerencsér Zsolt, Demeter Csongor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Házinyulakon végzett Eimeria oociszta vizsgálatok eredményei
A házinyulak legnagyobb arányban előforduló egészségügyi problémái a parazitás fertőzések, ezek közül nagyüzemekben a kokcidiózis a leggyakoribb, amelynek előidézésében több Eimeria faj játszik szerepet. Egy több éven át tartó parazitológiai adatgyűjtésére alapozva, vizsgáltuk a magyarországi és szlovákiai nagyüzemi nyúlállományok Eimeria spp. fertőzöttségét, továbbá az évszakoknak, az állatok életkorának, és az alkalmazott kokcidiosztatikumoknak az oocisztákra gyakorolt hatását. Jelen tanulmányban a 2018 március és 2024 május időszakban gyűjtött bélsárminták adatait értékeltük (n = 12020). A bevizsgált minták 35,5%-a tartalmazott oocisztát. A vizsgálati eredmények alapján megállapítható, hogy az Eimeria oociszták minden évszakban és életkorban jelen voltak a nyúlfarmokon. Az Eimeria oocisztákra nézve pozitív minták nagyobb arányban fordultak elő nyáron (40%) és ősszel (39%), mint télen (34%; P < 0,001) és a legkevesebb pozitív mintát tavasszal regisztráltuk (28%; P < 0,001). A kokcidiumok már a laktáció időszakában jelen voltak a nyulak bélsarában, de viszonylagosan kis gyakorisággal. A fertőzöttségi szint a választás utáni időszakban emelkedő tendenciát mutatott, becslő modell alapján a fertőzés szignifikáns emelkedését a 38–40. életnapra tehetjük. A nyulak takarmányában használt két kokcidiosztatikum hatóanyagnak (Diclazuril, Robenidine) a nyulak termelésére és elhullására gyakorolt hatása között nem volt kimutatható különbség.
Szerzői jog (c) 2025 Demeter Csongor, Németh Zoltán, Demeter-Jeremiás Anett, Bárdos Boróka, Sándor Máté, Gerencsér Zsolt, Lencsés-Varga Erika, Matics Zsolt https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Számos új kutatási eredmény és jogszabály következtében változtak a mezőgazdasági haszonállat tartás technológiáival szemben támasztott követelmények. Az új követelmények egyrészt a gazdálkodás eredményességét segítő minőségjavító elvárások, másrészt az állat biológiai tulajdonságaira reflektáló állatvédelmi előírások. Mindkét eset a tartástechnológia-, a műszaki-technikai feltételek megváltozásával jár együtt. Szarvasmarha, sertés és baromfitartás egyaránt az intenzív tartástechnológiák csoportjába sorolható döntően, ezért itt különösen fontosak az egyes előírásokra adott technikai válaszok.
Szerzői jog (c) 2005 Pazsiczki Imre https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az állati jóllét biztosítása a sertéstartásban
Az intenzív sertéstartás elterjedésével a sertések a természetestől jelentősen eltérő környezetbe kerültek, amely megváltoztatta a viselkedésüket. Ezáltal romlott a jövedelmezőség és a termék előállítás biztonsága is. Az etológusok által kialakított vizsgálati módszerek megmutatják, milyen módon küszöbölhetjük ki a hiányosságokat és javíthatjuk a sertések közérzetét, tehát fokozhatjuk a teljesítményt. Fontos szempont, hogy biztosítani kell a sertések számára a szabadságot, fekvésben a fekvőhelyek megválasztásában, az állásban és helyének megváltoztatásában, kinyújtózkodásban és megfordulásban, valamint a tisztálkodásban.
Szerzői jog (c) 2005 Király Albert, Wittmann Mihály https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az állatvédelem, illetve az állatjóllét aktuális kérdései Magyarország Európai Uniós csatlakozása tükrében
A szerző áttekintést ad az állatjóllét aktuális kérdéseiről. Röviden bemutatja az állatvédelem és állatjóllét szabályozásának hazai történetét, jelenlegi helyzetét, és a jövőbeli feladatokat. Mellékletben közli az állatok védelmével kapcsolatos törvényeket (mezőgazdasági haszonállatok tartása, szállítása, leölése, kísérleti állatok, állatkertek).
Szerzői jog (c) 2005 Hanzséros Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Állatjóléti fejlesztés – fenntartható szarvasmarhatartás- és tenyésztés
Kutatási tapasztalatok szerint a szarvasmarhatartásban és tenyésztésben a technológiai hiányosságok, az állatok adaptációs rendellenességei és a fogyasztói, etikai igények változásai indokolják az állatjóléti fejlesztéseket, állatkímélő tartási- tenyésztési- szállítási- és vágási technológiák kialakítását. Figyelembe kell venni az eltérő intenzitású termelési módokat és hasznosításokat, valamint a jogi szabályzókat is. A fejlesztéseknek ki kell terjedniük a fogyasztói, etikai és gazdasági tényezők kölcsönhatásainak tisztázására, hatékonyabb oktatási-, tájékoztatási-, és közvélemény-kutatási programok bevezetésére, valamint az állatjóléti beruházások forrásainak megosztására.
Szerzői jog (c) 2005 Györkös István, Kovács Katalin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Állatjóllét a baromfi- és víziszárnyas-tartásban
A szerző rávilágít az állatjólét definiálásának problémájára. Bemutatja az állat jó közérzetét biztosító rendelkezéseket a különböző tojótyúk tartási (feljavított ketreces, fel nem javított ketreces, alternatív), illetve máj- és tolltermelési technológiákra vonatkozóan. Kitér a szállítás, a vágás és leölés, valamint az egyéb kezelések (pl. krotáliázás) szabályozásának ismertetésére is.
Szerzői jog (c) 2005 Bódi László, Janbaz Janan https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az állatjóléti előírások megvalósulása ellenőrzésének gyakorlata és annak tapasztalatai
Az Európai Unió jogszabályaival történő harmonizációt követően az előírások teljesítése számos problémát okozott a magyar gazdáknak. A szerző sorra veszi azokat a nehézségeket, amelyek a hatósági ellenőrzések során talált hiányosságok okozói voltak. A leggyakoribb hátráltató tényezők között említi a pénzhiányt, az érdektelenséget, és a nem megfelelő információszerzést.
Szerzői jog (c) 2005 Aradi Miklós https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Prof. Dr. habil., Dr. h.c. Otto Kaufmann
Szerzői jog (c) 2005 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Prof. dr hab. Henryk Geringer de Oedenberg
Digitális képek alkalmazása a kecske tőgybimbók morfológiai tulajdonságainak megállapításához
A tejelő kecske küllembírálati rendszerén belül megkülönböztetett szerepet kell kapnia a tőgybimbó értékelésének, hiszen számos tapasztalati tény és szakirodalom alátámasztja a tőgybimbó morfológiája és a tejtermelési tulajdonságok közötti szoros kapcsolatot. Ezért a vizsgálatunk annak megállapítása, hogy a digitális képek és a Terület V. 7.0 képfeldolgozó program milyen mértékben alkalmas a tejelő kecskék tőgyének értékelésére, küllemi bírálatára. Továbbá célul tűztük ki egy tőgybimbó index kidolgozását is a magyar parlagi kecske tőgybimbójának értékelésére. A bimbók méreteinek meghatározása a Terület V. 7.0 nevű szoftver segítségével történt. A bimbók értékelésekor megállapítottuk, hogy nem szükséges mindkét felet vizsgálni, mivel nincs közöttük szignifikáns különbség, de a pontosabb eredmények elérése érdekében célszerű a két bimbó átlag értékeit figyelembe venni. A gépi fejésre való alkalmasság szempontjából kialakításra került, a testméret indexek analógjára, egy Tőgybimbó Index. Az index alapján három kategóriába soroltuk a tőgybimbókat. A tejelő kecskék küllemi bírálatánál a digitális képek és a képfeldolgozó programok sikeresen alkalmazhatóak. Használatuk rendkívül egyszerű, és alkalmazásukkal a tőgybimbók objektív bírálata megvalósítható.
Szerzői jog (c) 2005 Anka Judit, Póti Péter, Pajor Ferenc, Láczó Edina https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0