Telepített és felújított gyepek, parlagok összehasonlító botanikai, gyepgazdálkodási vizsgálata - Uj, Boglárka; Juhász, Lajos; Szemán, László; Ifj. Viszló, Levente; Penksza, András; Szentes, Szilárd; Házi, Judit; Sutyinszki, Zsuzsanna; Tóth, Andrea; Penksza, Károly (Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia (AWETH), 2014)
Vizsgálataink során az eltérő hasznosítású visszagyepesített legelők botanikai összetétele és gyepgazdálkodási értéke közötti összefüggést kerestük. Mintaterületünk a Zámolyi-medencében található páskomi legelő 260 ha-os területe, melynek 2012 májusában mértük fel a vegetációját. A terület egyik fele parlag, amelyet 20 éve felülvetettek, de azóta nem történt kezelés. A másik felét 2009-ben egymással párhuzamos lejtőirányú sávokban 5 különböző módszerrel gyepesítettek vissza, majd 2011-ig kaszáltak. Minden gyeptípusban 7-7 cönológia felvételt készítettünk, ahol a mintaterületekben előforduló fajokat, valamint azok borítási értékeit adtuk meg. A vizsgálat során arra kerestük a választ, hogy a legelő visszagyepesítési típusai és a kaszálás milyen hatással volt a legelő botanikai összetételére és ennek milyen hatása lehet a gyepgazdálkodási értékekre. Az azonos környezeti tényezők hasonló módon jelennek-e meg a gyep életforma összetételében, a fajok ökológiai tényezőiben.Az eredmények azt mutatják, hogy a különböző gyeptelepítési módszerek közül a szénaráhordásos módszer volt a legjobb, az így kialakított gyep hasonlít leginkább a természetes állapotú referencia gyepekhez. Tehát a természetbarát és gazdasági szempontból is jelentős haszon eléréséhez ez a vizsgált telepítési mód a legmegfelelőbb.
Keywords: parlag; relatív ökológiai mutatók; takarmányérték; gyeptermés; Pignatti életforma-spektrum