Állatjólét és termékminőség a baromfitenyésztésben: Szemle - Bódi, László; Ferencz, Tímea Róza; Kisné Do thi, Dong Xuan; Thieu Ngoc, Lan Phuong; Szűcs, Endre; Kovácsné Gaál, Katalin; Szalay, István (Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia (AWETH), 2015)
Az Európai Unió állatvédelmi szabályozásának 1998 évi átvétele (1998. évi XXVIII. Törvény az állatok védelméről és kíméletéről) több állattenyésztési ágazatban jelentős változtatásokat tett szükségessé. Talán a legradikálisabb átalakítások a baromfiipart, ezen belül a tojótyúkok ketreces tartásának állatvédelmi feltételeit érintették, de kisebb-nagyobb mértékben valamennyi haszonállatfaj tenyésztését és tartását befolyásolták. Az állatjólét szemléletének kialakulása és tudományággá válása a 18. századtól napjainkig tart, ezt mutatjuk be a tanulmány első fejezetében. A további fejezetekben, az állatjólét jogi szabályozásának ismertetését követően, áttekintést adunk a fontosabb állatjóléti szempontokról: a környezet és a tartási körülmények hatásáról az állatjólétre, a viselkedés és a stressz kapcsolatáról az állatjóléttel, továbbá az állatjólét gyakorlati (tenyésztési, tartási, szállítási, vágási) szempontjairól. Az utolsó két fejezet az állatjólét általánosan alkalmazható on-farm, fiziológiai és etológiai tudományos vizsgálati módszereit, majd a baromfitermékek – hús és tojás – példáján az állatjólét és a termékminőség kapcsolatát tárgyalja.Tanulmányunkkal elsősorban az állatjólét hazai fejlesztésének, tudományos megalapozásának és oktatásának szükségességére kívántuk a szakmai közvélemény figyelmét felhívni, melynek során nem titkoltuk azon véleményünket sem, hogy az állatok jólétének megerősítése nem csak törvényi előírás, hanem egyúttal az állattartók és fogyasztók igényességének mércéje is, mind az állatokkal való bánásmód, mind a termékminőség tekintetében.
Keywords: állatjólét; etika; baromfitenyésztés; termékminőség