Mikroalga takarmánykiegészítés hatása brojlercsirkéknél - Németh, Tibor; Podmaniczky, Béla; Szabó, Rubina Tünde; Bodnár, Ákos; Póti, Péter; Kenéz, Csaba; Kovács-Weber, Mária (Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia (AWETH), 2017)
Ma már biotechnológiai módszerekkel jóval költséghatékonyabban lehetséges iparszerű méretekben előállítani a mikroalgákat, így olcsóbbá váltak a takarmányipar számára is. A vizsgálatunkban Cobb 500 kakasokat tanulmányoztunk: kontroll (K) (n=40) és alga-kiegészítésben részesült (A) csoportra osztva (n=40). A kísérleti csoport takarmányadagjába 5%-os arányban került bekeverésre a Schizochytrium limacinum mikroalga. Az állatok testtömege a nevelési időszak alatt szignifikánsan csak a 10. napon tért el (p<0,05) (K: 257,33g; A: 285,33g). A takarmányfogyasztásban is ebben az időszakban volt megfigyelhető különbség (K: 283,7g; A: 321,4g). A takarmányértékesítése az első mérési időpont kivételével az algás (A) csoport volt jobb. Habár egyik fenti mérésből adódó különbség esetén sem volt statisztikailag igazolt eltérés. A húsminőség vizsgálatoknál (CIELAB L*a*b*) a csoportok húsmintái szignifikánsan nem tértek el egymástól, azonban az alga-kiegészítésben részesült csoportban pirosabb hússzín volt megfigyelhető, nagyrészt ennek köszönhetően a színinger különbség ’észrevehető’ (rE*KA: 1,67). A kiolvadási veszteség tekintetében sem mutatható ki szignifikáns különbség (p= 0,1045) (K: 7,59%; A: 5,27%), csakúgy, mint a sütési veszteségnél (p= 0,646) (K: 10,24%; A: 10,77%) a hűlési veszteség esetén (p= 0,341) (K: 8,154%; A: 8,85%). A porhanyóssági vizsgálat tekintetében sem volt statisztikailag igazolható különbség (p=0,2839) (K: 3,57 kg, A 3,74 kg).