A balatoni kősüllő (Sander volgensis, Gmelin, 1788) állomány hímivarsejt minőségének és mélyhűtésének vizsgálata az indukált szaporítás fejlesztése és a génbanki megőrzés céljából - Nagy, Borbála; Várkonyi, Levente; Fodor, Ferenc; Koltai, Tamás; Bodnár, Ádám; Molnár, József; Láng, Levente Zete; Izsák, Tibor; Staszny, Ádám; Ferincz, Árpád; Birkó-Sulyok, Zita Katalin; Urbányi, Béla; et al. (Animal Welfare, Etológia és Tartástechnológia (AWETH), 2020)
A kősüllő sperma mélyhűtése egyszerűbbé és gazdaságosabbá teheti a szaporítást, ezáltal elősegítheti a természetes populációk horgászati és természetvédelmi célú visszatelepítését egyaránt. Munkánk során 3 különböző kísérletet végeztünk sperma kinyerési (hagyományos fejés, katéter alkalmazása, fejés hígítóba és herepréselés) és mélyhűtési módszerek fejlesztésének céljából (N=39). A vizsgálatok során összehasonlítottunk 3 különböző hígítót (módosított Tanaka, csuka, glükóz), valamint két különböző méretű műszalmát (0,5 és 5 ml). A hímivarsejt progresszív motilitását a friss és a mélyhűtött mintákban egyaránt számítógépes spermavizsgáló rendszerrel (CASA) végeztük. Az eredmények alapján hatékony sperma kinyerési módszernek bizonyult a hagyományos és a katéteres fejés, valamint a herepréselés egyaránt, azonban a legnagyobb minta mennyiséget az utóbbi módszer eredményezte. Keltetőházi körülmények között igazoltuk az általunk kidolgozott mélyhűtési módszerek (módosított Tanaka hígító, 0,5 illetve 5 ml-es műszalma) alkalmazhatóságát a kősüllő sperma fagyasztása során.