ISSN 1789-5588 (Nyomtatott) Az Acta Reionis Rurum című periodika előzménye a Szent István Egyetem (később MATE) Gazdaság- és Társadalomtudományi Karán a Kar 50 éves jubileuma alkalmából elindított könyvsorozat, amely faluszemináriumi kutatások eredményeit tartalmazza. Alapítva a Szent István Egyetem Gazdaság- és Társadalomtudományi Karán 2007-ben.
Hollókői trendek, avagy a faluszemináriumi kutatóműhely 2015-ös és 2023-as kutatásainak összegzése
Hollókő nemzetközi szinten is az egyik legismertebb magyarországi település. Különös anomália, ha belegondolunk abba, hogy a ma már kiemelt turisztikai színhelyet alig száz éve még az ismeretlenség övezte. Tomori Viola 1935-ben Hollókőről írt tanulmánya is egy elszigetelt kisfaluról szólt: „A falunak se jegyzője, se papja. A jegyző hetenként, a pap évente egyszer jön ki a faluba. Így a városi hatás tartósan és rendszeresen csak a falu osztatlan iskolájának egyetlen tanítóján keresztül éri a parasztokat” (Tomori, 1992). A Faluszemináriumi Kutatóműhely 2015 után másodjára végzett átfogó társadalmi, gazdasági felmérést 2023-ban annak céljával, hogy megismerjük a falu aktuális sikereit, kihívásait, problémáit. A két vizsgálat alapján nyert eredmények összevetése lehetővé teszi, hogy trendeket is felvázoljunk. Ebben a tanulmányban egyfajta szintézise történik meg a Műhely falukutatói által végzett munkának azzal a céllal, hogy összegezzük mindazt, amit jelenleg tudhatunk a vizsgált nézőpontokból Hollókőről a változások főbb irányainak figyelembe vételével.
Copyright (c) 2025 Nagyné Molnár Melinda (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mentális és földrajzi tér-érték-elemzés Hollókőn
Ebben a tanulmányban kettős célt valósítunk meg. Először megvizsgáljuk a falu lakott terének szerkezeti elemeit, lakóingatlanjainak, utcáinak állapotát. Abból indulunk ki, hogy minden falu fizikai megjelenését az utcái, lakóingatlanjai, terei határozzák meg. A beépítés, a stílus, az ápoltság meghatározza a település összképét. A tanulmány másik kitűzött célja annak felmérése, hogy hogyan ítélik meg az itt lakók a lakókörnyezetüket, milyen módon határozzák meg a viszonyukat a faluhoz, milyen kép él a helyiek tudatában Hollókőről.
Copyright (c) 2025 Kátai Balázs Elek, Nagyné Molnár Melinda (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A mezőgazdaság helyzete és szerepe Hollókőn
A falukutatások során – a települések gazdasági-, társadalmi helyzetének feltárásán belül – az agrárium vizsgálata minden esetben kiemelt hangsúlyt kap. Jelen fejezet azokra a kutatási eredményekre fókuszál, melyek a mezőgazdaság jelenlegi, és jövőbeni fejlesztésekben játszott szerepét mutatják be a vizsgált településen. Az agrárium történetének, valamint legutóbbi helyi kutatásunk főbb eredményeinek rövid bemutatása után, a jelenlegi állapotok felvázolásához a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák, és kiemelten a falukutató tábor primer kutatásának eredményei szolgálnak alapul. Összességében megállapítottuk, hogy a mezőgazdaság szerepvesztése tovább folytatódó tendencia a településen, a háztáji gazdálkodás eltünése mögött máshol is általános, illetve néhány sajátos helyi tényező húzódik. A főállásban végzett mezőgazdálkodás jelenléte alacsony szintű, kevés fiatal folytat termelést. Az előző kutatásunkkor helyi attribútumként nevesített, korábban hagyományos hollókői gazdálkodási formáknak nem sikerült visszatérnie, az agrárium közösségi szerepe nem azonosítható. A település hosszú távú fejlesztésében a mezőgazdaságnak nem tulajdonítanak jelentős szerepet.
Copyright (c) 2025 Ritter Krisztián, Lőrinc Balázs (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A hollókői örökség fenntarthatósági dilemmái: alternatív turisztikai fejlesztés botanikai értékek mentén
Hollókő Ófaluja 1987-ben került fel az UNESCO Világörökség listájára. A címet népi építészetéért, hagyományőrzéséért, élőfalu jellegéért, és nem utolsó sorban az épített környezet és a táj harmóniájáért kapta. Természetes, hogy a fölépült turizmus-értékleltár folyamatosan fejlődik, bővül. Ebben a tanulmányban bemutatjuk, hogy miként vált szükségszerűvé az élő néphagyomány helyén új irányokat keresni. Arra fókuszálunk, hogy a falu táji értékeinek előtérbe helyezése milyen lehetőségekkel járulna ahhoz, hogy a falu elmozduljon egy fenntarthatóbb, szelíd turizmus irányába. Közelebbről azt vizsgáljuk meg, hogy Hollókő botanikai értékei lehetnének-e alternatívák ebben.
Copyright (c) 2025 Nagy János György, Nagyné Molnár Melinda (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A hollókői lakosság véleménye és részvételi aktivitása a helyi turizmusban
Hollókő, mint UNESCO Világörökségi helyszín, mindennapi életére jelentős hatást gyakorol a turizmus. Jelen tanulmány azt vizsgálja, hogyan alakult a helyi közösség turizmussal kapcsolatos megítélése és az abban történő részvétele a 2015 és 2023 között eltelt nyolc év során. Az eredmények azt jelzik, hogy bár a lakosság többsége továbbra is a turizmust tekinti a falu legfontosabb megélhetési lehetőségének, tényleges bevonódásuk az ágazatba – különösen a helyi vállalkozásokhoz kapcsolódóan és rendezvényeken való részvételi tevékenységekben – jelentősen csökkent. A COVID-19 járványhelyzet és a növekvő infláció fokozta a kockázatkerülést, valamint csökkentette az üzleti várakozásokat a helyi közösségben. A kutatási eredmények rávilágítottak a helyi közösség erőteljesebb bevonásának szükségességére a fenntartható helyi turizmus érdekében.
Copyright (c) 2025 Kovács Csaba József (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hollókő dilemmái: „kötelező” hagyomány és/vagy üzleti érdek?
A tanulmány Hollókő helyi társadalmát, valamint az ehhez kapcsolódó együttélés jellemzőit ismerteti. A vizsgálat fő témái a helyi közösség, a településen megvalósult fejlesztések és a közösségi élet. Ismerteti továbbá a közösségépítésben kulcsszerepet betöltő civil szervezeteket, a hagyományok, valamint a település jövőjének lakossági megítélését. A tanulmány elkészítéséhez szükséges információk dokumentumelemzés, nyilvánosan elérhető adatbázis, a lakosság körében végzett kérdőíves felmérés, valamint civil szervezetek képviselőivel készült interjúk révén álltak rendelkezésre.
Copyright (c) 2025 Gerencsér Ilona (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A kulturális örökségnek, beleértve a tárgyi és szellemi örökséget is, napjainkra egyértelmű szerepe van a vidéki területek fenntartható fejlődésében. Az örökség előtérbe kerülése magával vonja a (helyi) identitások – olykor konfliktusoktól sem mentes – ki- vagy átalakulását. Az örökség állandó diskurzus tárgya, folyamatosan újraértelmezve a múltat a jelen igényei szerint. Elsősorban a kulturális turizmus teremti meg az örökség gazdasági hasznosításának lehetőségét. Ugyanakkor, az idegenforgalom tömegessé válása, az örökség körüli narratívák minőségi felhígulása veszélyeztetheti az örökség helyszínének autentikusságát, degradálhatja az örökség állapotát és értékét, megzavarhatja a helyiek nyugalmát, ezáltal kockáztatva a hosszú távú fenntarthatóságot. Hollókő legfontosabb erőforrása kulturális öröksége, amely globális szinten látható helyszínné teszi, de az ezzel járó figyelem és kiemelt státusz kihívásokkal is jár. A cikkben bemutatott kutatás célja az örökség fogalmi kereteinek, tipizálásának, a (vidéki) örökséghelyszínek és az örökségturizmus jellegzetességeinek rövid áttekintését követően Hollókő örökségének, a feltárás, védelem és (turisztikai) hasznosítás történetének megismerése az egyes korokban uralkodó társadalmi folyamatok tükrében, valamint a jelen állapotának feltérképezése a helyi lakosság kérdőíves megkérdezése és a település kulcsszereplőivel készített interjúk révén.
Copyright (c) 2025 Bálint Csaba (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Munkaerőpiaci helyzetkép – A gazdasági élet sajátosságai Hollókőn
A Nógrád vármegyei Hollókő – a kézirat lezárásakor – hazánk egyetlen faluja, mely az UNESCO Világörökség része. Ezen adottság birtokában a helyi társadalom összetétele, aktivitási- és mobilitási trendjei, így a település mindennapi élete is számos egyediséget hordoz magában. A tanulmány kiemelt figyelmet szentel Hollókő munkaerőpiacának vizsgálatára, majd ezt követően a helyi gazdasági élet főbb jellemzőit helyezi fókuszába. A népszámlálási adatok szekunder elemzéséből kitűnik, hogy Hollókő foglalkoztatottsági aránya 2022-re megközelítette a vármegye átlagos értékét, emellett kirajzolódik egy ún. „nappali lakosságcsere” is a településen, amely a helyi lakosok jelentős hányadának más településre-, illetve a más településről Hollókőre dolgozni járók együttes érvényesülésének következménye. Mindezek mellett a primer kutatás eredményei a helyi gazdasági élet főbb tényezőit, illetve annak lakossági megítélését foglalja magában, így nyújtva komplex képet Hollókőről.
Copyright (c) 2025 Lőrinc Balázs (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A közoktatási intézmények és szociális szolgáltatások vizsgálata Hollókőn
Tanulmányom célja annak bemutatása, hogy a Nógrád megyei Hollókőn miként biztosítják és hogyan működnek a helyi köznevelési intézmények, valamint a szociális alapszolgáltatások. Mindennek vizsgálatához települési statisztikai adatokat és a helyi esélyegyenlőségi programot használom, melyet kiegészítenek a 2023 nyarán végzett falukutatás lakossági kérdőíves felmérésének eredményei és a szintén ekkor készített interjúk. Hollókőn az azonosított társadalmi/szociális kihívások – az Észak-Magyarországon, Nógrád megyében jellemzőtől eltérően – inkább a csökkenő lakosságszámmal, az elöregedéssel vannak összefüggésben: a köznevelési intézmények alacsony gyermeklétszáma, valamint az idősebb, de még munkavállalási korú lakosság foglalkoztatottsági helyzete és a nyugdíjaskorú, jelentős számban egyedül élő népességről való gondoskodás kérdései körvonalazódnak a kutatás eredményeként.
Copyright (c) 2025 Bogárdi Tünde (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Társadalmi helyzetkép Hollókőn a népszámlálási statisztikák alapján
Az MRTT Faluszemináriumi Kutatóműhely tagjai 2023-ban már másodízben kutattak Hollókőn, ahol nem csupán a világörökségi településrészhez, hanem a falu egészének mindennapi életéhez kapcsolódó téziseket voltak hivatottak felmérni, majd elemezni. Éppen ehhez kapcsolódóan, jelen tanulmányunkban egy leíró, illetve megalapozó vizsgálatot hajtunk végre, ahol – többek között – Hollókő népességváltozási tendenciái, a helyi társadalom nemzetiségi és felekezeti megoszlása, korstruktúrája, továbbá családi állapot, iskolázottság és gazdasági aktivitás szerinti arányai kerülnek bemutatásra. E kézirat alapvető célja, hogy átfogó képet nyújtson Hollókőről – összevetve a Nógrád vármegyei adatokkal – a népszámlálási adatok felhasználásával.
Út az örökségturizmusig: faluszemináriumi kutatások Hollókőn
A Magyar Regionális Tudományi Társaság Faluszemináriumi Kutatóműhelye, mint önálló szakmai tagozat csupán néhány éve kezdte meg működését, de a faluszemináriumi kutatások hagyománya ennél messzebbre nyúlik vissza. Az egykori Szent István Egyetemhez kötődően Gödöllőn 2007-ben kezdődött a munka Faluszeminárium néven (Nagyné Molnár 2022). Nyolc hazai település került kijelölésre, ahol a hazai vidéki átalakulási folyamatok, társadalmi, gazdasági változások nyomon követését tűztük ki célul, időről időre visszatérve a helyszínekre. A kijelölt települések között van Hollókő is, mely Magyarország talán legismertebb faluja az ország ÉK-i részén, Nógrád vármegyében, Budapesttől körülbelül 100 km-re, és ahol először 2015-ben jártunk. Ennek a munkának sok más, Hollókőt érintő kutatásához képest a legszembetűnőbb sajátossága, hogy benne átfogó társadalmi, gazdasági helyzetfeltárás volt a cél. A faluszemináriumi keretek közötti kutatás ebből adódóan komplex problémafelvetést, összetett módszertant alkalmaz, rétegzett képet adva a vizsgált településről. Jelen tanulmány a 2023-ban folyt kutatások problémafelvetését, kutatásmódszertani leírását közli.
A 2014-es és 2022-es átányi kutatások tanulságai
Fél Edit és Hofer Tamás hosszú kutatómunkájának eredményeképpen (Fél–Hofer 2010) pontos ismeretünk van az egykoron meghatározó átányi parasztgazdaságok mindennapos működéséről, a falusi élet jellegzetességeiről. Arról az Átányról, melynek megélhetése, léte a mezőgazdasághoz kapcsolódott. De a változás nem elkerülhető. 2014-ben is látható volt, hogy ugyan még látványos modellprogramok éltették a paraszti hagyományt, főként az Élő Paraszti Porta programja keretében, de számos jele mutatkozott annak, hogy Átány számára új jövő köszön be. Ebben a tanulmányban elsősorban arra keressük a választ, hogy mi változott és milyen irányban a településen az elmúlt évtizedben.
A települési tér sajátos lenyomata az ott élő közösség múltjának és jelenének. Miközben természetesen cserélődnek az épületek, megváltoznak a műszaki berendezések, és különböző településfejlesztési beavatkozások más módon is átírják a lakott környezet arculatát, mégis maradnak a régmúltról beszélő vonások. Jelen tanulmány Átány településképét jellemzi. Kitűzött cél bemutatni azt is, hogy a 2014-ben végzett lakóingatlan-állapot-felmérés (Vitéz B. 2014) 2022-ben történt megismétlése milyen eredményekre vezetett.
Copyright (c) 2025 Nagyné Molnár Melinda, Nagy Kamilla (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A tanulmány célja, hogy átfogó képet kapjunk arról, hogy az átányi lakosság mit gondol a saját településéről. A mentális térképezéssel végzett kutatás révén megtudhatjuk, hogy mennyire kötődnek a helyiek a falujukhoz és azt is, hogy miként látják a világot maguk körül.
Copyright (c) 2025 Kátai Balázs Elek (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Társadalmi szükségletek és megoldások, innovációk Átányon
A társadalmi innováció, amely a szociális és környezeti kihívások kezelésére szolgáló új ötletek, koncepciók és stratégiák kifejlesztését és megvalósítását jelenti, különösen hangsúlyos jelentőséggel bír a perifériára szorult vidéki területek helyzetének javításában. A felgyorsult urbanizáció és technológiai fejlődés, illetve globális krízisek sodrában gyakran mellőzötté váló térségek egyedi kihívásokkal szembesülnek, és problémáik halmozott oksági viszonyokon keresztül tartós leszakadásukat okozhatják. Az elsősorban lokális tudást, erőforrásokat és kapacitásokat hasznosító megoldások révén a társadalmi innováció segíthet áthidalni a meglévő hátrányokat, és erősítheti a helyi közösségeket azáltal, hogy az együttműködést és a gondolkodás megváltozását ösztönzi. Átány, a hanyatló agrártérség jegyeit hordozó Dél-hevesi periféria részeként számos válságjelenséggel szembesül, amelyek igénylik az újszerű megoldásokat, ha már a hagyományos rendszerek és intézkedések nem bizonyulnak hatékonynak a problémák kezelésében. A tanulmány azt vizsgálja, melyek a legfőbb társadalmi kihívások, szükségletek, illetve adottságok, lehetőségek a faluban, hogyan jelennek meg és idéznek elő változást a korábbiaktól eltérő innovatív megközelítések és gyakorlatok az egyes intézmények, szervezetek és projektek működésében.
A református egyház vallási közössége és helyzete Átányon
A vallási identitás és a református egyház mindig is meghatározó szerepet töltött be a helyi közösség formálódásában Átányon. Az erős helyi identitás közösségi érték, melynek megtartóereje van (Nagyné Molnár 2013). Az egyház és a különböző vallási közösségek napjainkban is jelentős hatással vannak a falu életére. A vallási hagyományok és a hit gyakorlásának módja azonban folyamatosan változik. A református egyház szerepe is sokat változott az elmúlt időszakban, részben a generációváltás, részben pedig a COVID-19 járványhelyzet következtében. A tanulmány fő célja bemutatni a helyi társadalom felekezeti összetételét és a hitéleti szokásokat, különös tekintettel az elmúlt években bekövetkezett változásokra.
Közösségi attitűd, civil szervezetek és szerepük Átányon
A tanulmány Átány helyi társadalmát, valamint a helyi társadalmi együttélés jellemzőit ismerteti. A vizsgálat fő témái a helyiek saját közösségük, a településükön megvalósult fejlesztések és a közösségi élettel állnak kapcsolatban. Ezen kívül bemutatja az átányiak véleményét civil szervezeteikről, továbbá azt is, hogy mennyire ismerik ezeket a szervezeteket. A tanulmány elkészítéséhez szükséges információk dokumentumelemzés, nyilvánosan elérhető adatbázis, a lakosság körében végzett kérdőíves felmérés, valamint a közösség életről ismerettel rendelkező személyekkel készült interjúk segítségével álltak rendelkezésre.
Copyright (c) 2025 Gerencsér Ilona, Bálint Csaba (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az mezőgazdaság helyzete és szerepe Átányon
A falukutatások során – a települések gazdasági-, társadalmi helyzetének feltárásán belül – az agrárium vizsgálata minden esetben kiemelt hangsúlyt kap. Jelen fejezet azokra a kutatási eredményekre fókuszál, melyek a mezőgazdaság jelenlegi, és jövőbeni fejlesztésekben játszott szerepét mutatják be a vizsgált településen. Az agrárium helyi történetének rövid bemutatása után a jelenlegi állapotok felvázolásához a rendelkezésre álló hivatalos statisztikák és kiemelten a falukutató tábor primer kutatásának eredményei szolgálnak alapul. Összességében megállapítottuk, a mezőgazdaság szerepvesztése tovább folytatódó tendencia a településen, a háztáji gazdálkodás eltűnése mögött máshol is általános, illetve néhány sajátos helyi tényező húzódik. A főállású mezőgazdálkodás jelenléte alacsony szintű, kevés fiatal folytatja a termelést. A korábban feltárt úgynevezett Átány modell mezőgazdasághoz köthető elemei még megtalálhatók, az agrárium közösségi szerepe ezeken keresztül még tetten érhetőek.
Copyright (c) 2025 Ritter Krisztián, Erdélyi Dániel (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az átányi fiatalok megélhetési lehetőségei
Átány az ország hátrányos helyzetű községei közé tartozik, ahol jellemző az alacsony iskolai végzettség, a magas gyermekszám és az előnytelen munkaerőpiaci pozíció. Kutatásom során arra a kérdésre kerestem a választ, hogy az átányi fiatalok milyen élethelyzettel rendelkeznek és milyen lehetőségeik vannak helyben a megélhetésre. Kutatásomat legfőképp kérdőíves adatfelvétellel végeztem, de a helyi ellátórendszer képviselőivel és a polgármesterrel készített spontán interjúim is hozzájárulnak az eredmények árnyalásához. A tanulmányban először szakirodalmi feldolgozást végzek, majd rátérek a településen élő fiatalok státuszának bemutatására, a megélhetési lehetőségeikre, végül a helyi intézményes problémamegoldásra. Az eredmények alapján elmondható, hogy Átányban jellemző az alacsony életszínvonal, az anyagi bizonytalanság és a településen az önkormányzat a fő foglalkoztató a közfoglalkoztatáson keresztül.
Copyright (c) 2025 Nagy Alexa (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A helyi oktatás, szociális és egészségügyi ellátórendszer vizsgálata Átányon
Tanulmányom célja az átányi humán ellátórendszer – köznevelési intézmények (óvoda, iskola), gyermekjólét/ gyermekvédelem, szociális gondoskodás, valamint egészségügyi ellátás – vizsgálata. Kutatásom során egyrészt az önkormányzat számára készített éves beszámolókat használtam fel, másrészt pedig ezt kiegészítik további statisztikai adatok másodelemzései és az ellátórendszerben dolgozó szakemberekkel készített interjúk. A felmérés során kiemelt fókuszt kapott annak vizsgálata, hogy a helyi szolgáltatások, ellátások hogyan találkoznak a hátrányos helyzetű társadalmi csoportokkal. Tanulmányom részét képezik továbbá a 2022 nyári átányi falukutatás során készített kérdőíves felmérés elégedettség-vizsgálatának vonatkozó kérdései is.
A fiatalodó korstruktúrához kapcsolódó fejlesztések vizsgálata Átány községben
Tanulmányomban Átány község fiatalodó korstruktúrához kapcsolódó fejlesztéseit vizsgálom Heves vármegyéhez is viszonyítva, főként az előző (2014-es) átányi falukutatás óta eltelt intervallumra vonatkoztatva. Elsőként a népesedési trendek alakulását mutatom be az állandó népességből a 0–7 évesek arányán, a fiatalkorúak (0–14 évesek) eltartottsági rátáján és az öregedési index változásán keresztül. Ehhez szorosan kapcsolódva az óvodába beírt gyermekek számát is szemléltetem a 3-6 éves állandó népesség arányában. Emellett az átányi óvoda bemutatásával a fókuszban – a rendelkezésre álló szekunder adatok segítségével – teljeskörű képet kaphatunk a település fiatalodó korstruktúrájához kapcsolódó óvodai fejlesztésről és beruházásról.
Copyright (c) 2025 Tóth Borbála (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Átány jövedelemi, munkaerőpiaci helyzetének vizsgálata
Az átányi falukutatás során a települések gazdasági helyzetéhez szorosan kapcsolható téma, a jövedelmi viszonyok vizsgálata is szerepet kapott. Átány jövedelmi helyzetét a 2010 és 2020 közötti intervallumra vonatkoztatva vontam vizsgálat alá.
Copyright (c) 2025 Böhm Zsanett (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Korstruktúra és a munkaerőpiaci trendek Átányon
A tanulmány célja Átány község korstruktúrájának és az ezzel szoros összefüggést mutató munkaerő-piaci helyzetének elemzése 2014-2021 között. A település társadalmának korszerkezete igen fiatalos, illetve fiatalodó korstruktúráról mutat képet a vizsgált intervallumon belül, ellentétesen Heves vármegye értékeivel, amely népességdinamikai folyamatok erős hatást gyakorolnak a helyi munkanélküliségi, közfoglalkoztatási, illetve jövedelmi trendekre is. Az elemzett szekunder mutatókon, illetve a primer kutatás tapasztalatain keresztül kirajzolódik, hogy az átányi lakosság nagy hányada van kitéve a szegénység vagy társadalmi kirekesztődés kockázatának. A vizsgálat eredményei alapján kijelenthető, hogy a lakosság munkához és megfelelő jövedelemhez való juttatása számít a legnagyobb helyi kihívásnak napjainkban.
A második faluszemináriumi kutatás Átányon (2022)
A 2007 óta működő Faluszemináriumi Kutatóműhely a kilenc mintahelye kiválasztása során hetedikként járt 2014-ben Átányon. Falukutatásaink kiválasztott helyszínein az első „mélyfúrások” 2016-ban lezárultak. 2017-ben kezdtük meg a visszatérést a korábbi helyszíneinkre. Ennek azért nagy a jelentősége, mert a visszatérés lehetővé teszi a trendmonitorozást, azaz hogy a tér társadalmi, gazdasági vonatkozású időbeli változásait is nyomon követhessük. Fontosnak és kívánatosnak tartjuk ugyanis, hogy egy-egy konkrét helyszínen a vizsgálat ne egyszeri legyen, hanem folyamatos. 2022-ben Átányra is visszatértünk
Analysis of the Digital Communication of Central European Shrines
Religious tourism, rooted in pilgrimages, has expanded beyond traditional practices to include diverse spiritual and secular interests. Visitor motivations range widely, from spiritual fulfillment and cultural exploration to relaxation and curiosity. Today's pilgrims often seek comfort and lively environments over asceticism and solitude. This shift prompts a need for more modern strategies in site management. Online marketing leverages digital platforms for interactive global outreach. ICT supports tourism by improving service quality, enhancing visitor experiences, promoting events, and ensuring safety. The study analyzed the websites of Central European shrines across multiple criteria. Findings indicate varied fulfillment levels among these criteria related to information content and services. Some key areas are generally well-covered (mainly the fundamentals), some aspects are less commonly addressed (mostly extensive touristic information and features related to accessibility for the disabled), but the websites themselves show significant discrepancies too. Many shrines have integrated social media into their online presence, but there is variability in the level of engagement and originality of the content posted. Future studies could delve deeper into the qualitative aspects of website usability, user experience, and the impact of social media engagement on pilgrimage tourism.
Copyright (c) 2024 Csaba Bálint, Minucsér Mészáros (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Sport and Spiritual Life – Insights From Survey Research in the Mária Maraton Project
In Hungary, the Mária Maraton is an almost decade-long project. However, like many other community activities, it was non-operational during the COVID pandemic. This study aims to present pilgrimage tourism, primarily from the perspective of its participants. The investigation is facilitated by a comprehensive survey conducted by the Mária Út Association and its partners, who sought new tools to promote pilgrimage and Mary’s Route. The survey examined two target groups. First, it focused on those engaged in community and/or personal development as their main occupation or as volunteers. Second, a questionnaire was administered to a target group interested in the topic, through whose opinions we can learn about their general views on the significance of pilgrimages and whether sports, which can appeal to both believers and non-believers, could be a new tool for promoting pilgrimages and sacred sites.
Copyright (c) 2024 Melinda Nagy-Molnár, Tünde Bogárdi (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Mary’s Route – The Settlement and Regional Development Aspects of Pilgrimage Tourism
In this paper, we examine the situation of pilgrimages, their impact on the related rural area, their economic and tourism role and their future. [1] The pilgrimage has a centuries-old tradition in the Csík region in Romania and the surrounding villages. It is part of the local culture and has been gaining ground in recent decades, with an ever-widening circle of interested people. The Pentecost Feast of Csíksomlyó and the pilgrimages have a great impact on the cultural and religious life of the county, but it is also a question of the pull it has on the economic and tourist life of the region... [1] This article is an abbreviated version of Emese Hosszú &#39;s previous MSc thesis (see Hosszú, 2023, supervisor: Dr. habil Krisztián Ritter).
Copyright (c) 2024 Emese Hosszú, Krisztián Ritter (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The Mary's Route as a Possible European Cultural Route
The European Network Association of Mary's Route (Eunam) is a Christian-based cultural and tourist association on a European scale, with the important aim of preserving and strengthening European Christian traditions. The history of the Mary’s Route dates back nearly two decades, when a pilgrimage to Csíksomlyó gave rise to the idea of a route linking the Marian shrines across the Carpathian Basin. The ideas were followed by actions, after pilgrimage events, meetings and planning, the route, which is more than 2000 kilometres long, was mapped out. Today, the Mary’s Route is still supported by nearly 400 volunteers, and thanks to their sacrifice, the route and signs of the Mary’s Route are still visible today. However, the Mary’s Route is much more than a marked route through a beautiful natural environment. The Mary’s Route carries the faith, history, ethnographic traditions and gastronomy of the Carpathian Basin. It also connects the 15 million Hungarians living in the Carpathian Basin and the nations living with them. The Mary’s Route is both an instrument of peace and of unity...
Copyright (c) 2024 Zsombor Kápolnai, Lóránt Dávid, Norbert Beták, Dorottya Varga (Szerző) https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0