A visegrádi országok tejtermelő gazdaságai által igénybe vett támogatások alakulása 2015-2019 között, a FADN rendszer adatainak tükrében - Vajdáné Szabó, Ildikó; Hegedűsné Baranyai, Nóra (Acta Carolus Robertus, 2022)
Jelen tanulmányban a visegrádi országok tejtermelő gazdaságai vizsgálatára került sor. A kutatás arra keresi a választ, hogy a tejkvóta megszűnése utáni 5 évben (2015-2019) a beruházási és a folyó működési támogatások nyújtotta lehetőségeket hogyan tudták kihasználni ki az egyes országok gazdaságai. A vizsgált időszakban a tejhasznú tehénállomány Magyarországon, Csehországban és Szlovákiában is csökkent, bár az első kettő ország esetében 2018 után némi fellendülés volt tapasztalható. Lengyelországban 2015-2019 között az állomány kis mértékben nőtt. Legnagyobb állományi koncentrációval Szlovákia és Csehország rendelkezik, míg Lengyelország tejtermelésére az apró családi gazdasági szerkezet jellemző. Az egy tehénre jutó tejhozam hazánkban és Csehországban a legnagyobb, őket követi Szlovákia. A nagyobb teljesítmény a korszerű takarmányozás és a jobb genetikai potenciál eredménye. A adók a mezőgazdasági termelőket Szlovákiában sújtják a leginkább. Az adóterhek csökkentése érdekében a termelők 2021-22-ben kezdtek tárgyalásokat, melyek kapcsán még nem születtek konkrét eredmények. Az igénybe vett beruházási, valamint az összes támogatás tekintetében a Cseh és a Szlovák gazdák vannak előnyös helyzetben. Legnagyobb értékű beruházási támogatásokat a cseh, folyó termelő támogatásokat pedig a szlovák gazdák vehették igénybe. Lengyelország a tejtermelést közvetlenül nem támogatja, sokkal inkább arra szeretnék ösztönözni a gazdákat, hogy a tejtermelés helyett a húshasznú állományt fejlesszék.