A választási stressz hatása a malacok súlygyarapodására
DOI:
https://doi.org/10.31914/aak.2625Kulcsszavak:
választási strassz, első fialású koca, második fialású koca, malac súlygyarapodásAbsztrakt
A szerzők a választási stressz hatását vizsgálták a malacok súlygyarapodására. A vizsgálatot egy magyar sertéstelepen végezték 3 első fialású (P1) és 3 második fialású (P2) lapály x nagyfehér koca almaiban. A vizsgált tulajdonságok az egyedi súly, súlygyarapodás és az elhullások száma voltak. Összesen 90 malacot mértek le egyedenként 9 -szer. Így a méréseket 1 napos korban, 10, 20, 26, 28, 29, 30, 36 és 47 napos korban végezték. A választás a 28. napon történt. A súlykülönbség már 1 napos korban látható volt a két csoport malacai között (290 gramm). A P1 csoport malacainak 1 napos átlagos súlya 1,20 kg, a P2 kocák malacainak átlagos tömege 1,49 kg (P <0,05) volt. A megfigyelt különbség a vizsgálat végéig megmaradt, 47 napos korban 2650 gramm volt. Ekkor a P1 kocák malacainak átlagos súlya 12,13 kg volt, míg a P2 kocák malacainak átlagos súlya 14,78 kg (P <0,05). A súlygyarapodás tekintetében statisztikailag szignifikáns különbség volt a két csoport között három időszak alatt, beleértve az elválasztás utáni periódust is. Ebben az időszakban azonban súlycsökkenés következett be. A P1 kocák malacainak súlya nagyobb mértékben csökkent. Esetükben az átlagos napi fogyás ekkor 185 g volt. A másik csoport súlyvesztése 80 g volt ugyanebben az időszakban. A P1 kocáknál a malacok közül többen (95,2%) vesztettek súlyt az elválasztást követő napon, míg a P2 kocák malacainak 73,5% -a mutatott súlycsökkenést ezen a napon. Az eredmények alapján elmondható, hogy a P1 kocák malacai érzékenyebbek a választásra, mint a P2 kocák malacai. Az utolsó két mérési időpontban, a malacok 36 és 47 napos korában nem volt statisztikailag szignifikáns különbség a két csoport teljesítménye között. Az elválasztás előtti és utáni időszakban mért súlygyarapodás között mérsékelt összefüggés van (R2 = 0,22), az elválasztás előtti időszakban jobban növekvő egyedek súlya nagyobb mértékben csökken az elválasztás után.
Hivatkozások
Balogh P., Novotniné D. G. (2013). Versenyképes kocatartás és malacnevelés. Bp.: Szaktudás Kiadó Zrt.
Barceló J. (2009). What is the best age for weaning piglets? Downloded: Link: https://www.pig333.com/articles/what-is-the-best-age-for-weaning-piglets-1-3_1566 (Downloaded: 01.15.2018)
Bruininx, E. M. A. M., Binnendijk, G. P., van der Peet-Schwering, C. M. C., Schrama, J. W., den Hartog, L. A., Everts, H., Beynen, A. C. (2002). Effect of creep feed consumption on individual feed intake characteristics and performance of group-housed weanling pigs, J. Anim. Sci., 80(6), 1413–1418. DOI: https://doi.org/10.2527/2002.8061413x
Burkey, T. E., Miller, P. S., Johnson, R. K., Reese, D. E., Moreno, R. (2008). Does dam parity affect pro-geny health status?, Nebraska Swine Reports. 36. University of Nebraska, Nebraska-Lincoln.
Gondret, F., Lefaucheur, L., Louveau, I., Lebret, B., Pichodo, X., Le Cozler. (2005). Influence of piglet birth weight on postnatal growth performance, tissue lipogenic capacity and muscle histological traits at market weight In: Livestock Production Science 93 (2005) 137-146.
Gadd J. (2011). Modern Pig Production Technology. Nottingham University Press
Hendrix, W. F., K. W. Kelley, C. T. Gaskins, and D. J. Hinrichs. (1978). Porcine neonatal survival and serum gamma globulins. Journal of Animal Science 47, 1281- 1286.
Holyoake, P. K. (2006). Dam parity affects the performance of nursery pigs. In: International Pig Veterinary Society Conference, Denmark. p. 149.
Horn P., Pászthy Gy., Bene Sz. (2011). Sertéstenyésztés- A malacok takarmányozása Downloded: Link: https://www.tankonyvtar.hu/hu/tartalom/tamop425/0059_sertestenyesztes/ch06s02.html (Downloaded: 12.05.2017)
Michiels, J., De Vos, M., Missotten, J., Ovyn, A., De Smet, S., Van Ginneken C. (2012). Maturation of diges-tive function is retarded and plasma antioxidant capacity lowered in fully weaned low birth we-ight piglets. British Journal of Nutrition, 109(1), 65-75.
Piñeiro, C., Manso, A., Manzanilla, E.G., Morales J. (2019). Influence of sows’ parity on performance and humoral immune response of the offspring. Porc Health Manag 5, 1
Pluske J. R., Kim J.-C., Hansen C. F., Mullan B. P., Payne H. G., Hampson D. J., Callesen J., Wilson R. H. (2007). Piglet growth before and after weaning in relation to a qualitative estimate of solid (creep) feed intake during lactation: A pilot study. Archives of Animal Nutrition 61(6), 469-480.
Smith, A.L., Stalder, K.J., Serenius, T.V., et al. (2007). Effect of piglet birth weight on weights at weaning and 42 days post weaning. J Swine Health Prod. 2007;15(4), 213–218.
Tantasuparuk, W., Lundeheim, N., Dalin, A.-M., Kunavongkrit,A., Einarsson, S. (2001). Weaning-to-service interval in primiparous sows and its relationship with longevity and piglet production. Livestock production science 69, 155-162.
Vila, R. M. (2013). Welfare and management strategies to reduce pre weaning mortality in piglets.
Wiseman, J., Varley, M.A., Chadwic,k J.P. (1998). Progress in Pig Science. Nottingham University Press; Nottingham, UK
www.bpex.org.uk. (2010) Agriculture and Horticulture Development Board (AHDB) (Downloaded: 03.25.2018.)
Letöltések
Megjelent
Folyóirat szám
Rovat
License
Copyright (c) 2021 Nagyné Kiszlinger Henrietta, Horváth Alexandra
![Creative Commons License](http://i.creativecommons.org/l/by-nc-nd/4.0/88x31.png)
This work is licensed under a Creative Commons Attribution-NonCommercial-NoDerivatives 4.0 International License.