ISSN 1418-1789 (Nyomtatott) Az Acta Agraria Kaposváriensis évente több alkalommal megjelenő tudományos folyóirat, amely eredeti tudományos közleményeket, kritikai összefoglalókat (review), könyvismertetőket és konferenciákról szóló ismertetéseket és közöl a mezőgazdaság tudományterületeiről. Alapítva: 1997-ben a Kaposvári Egyetem jogelőd intézményében a Pannon Agrártudományi Egyetem Állattenyésztési Karán.
Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Kaposvári Campus Kaposvár Guba S. u. 40. 7400
Gyakori mérés hatása a növendéknyulak termelésére
A kísérlet célja a gyakori mérés növendéknyulak termelésére gyakorolt hatásának vizsgálata volt. 21 és 35 napos korban választott (n = 108 és 108) Pannon fehér nyulakat két csoportba osztották. Az egyik felét hetente, a másik felét csak a kísérlet elején és végén (70 napos korban) mérték. A takarmányfogyasztást és az elhullást hetente feljegyezték. A gyakoribb mérés nem befolyásolta a testsúlyt, a takarmányfogyasztást és a takarmányértékesítést. Az elhullás független volt a kezeléstől, 21 napos választásnál a kontroll, 35 napos választásnál a gyakran mért csoportban volt magasabb. Az eredmények szerint tehát a gyakoribb mérésnek semmilyen negatív hatása sincs a növendéknyulak termelésére.
Szerzői jog (c) 2007 A. A. Rashwan, Szendrő Zsolt, Biróné Németh Edit, Radnai István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Folyamatmérnöki Intézeti Tanszék laboratóriumában működik egy 50 literes zománcozott reaktorra épülő gyártócella, melynek felújítása során új, monofluidos hűtő-fűtő rendszert alakítottunk ki. Ezen cikk célja a gyártócella monofluidos hőellátó és szakaszos reaktor részét leképező dinamikus szimulátor elkészítésének bemutatása, valamint a szimulációs szoftverben a munka során tapasztalt korlátok ismertetése. A szimulátor elkészítésekor a fizikai rendszeren végzett mérések minél jobb közelítése volt a cél. A szimulátor az Aspentech HYSYS® programján alapuló Honeywell UniSim™ Design szimulációs programmal készült.
Szerzői jog (c) 2011 Balaton Miklós Gábor, Nagy Lajos, Szeifert Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Előre- és visszacsatoló szabályozási struktúrák összehasonlítása egy vízmelegítő berendezésen
Munkánk során egy vízmelegítő berendezés különböző stratégiákkal történő szabályozását vizsgáltuk. Az víz átfolyik az eszközön, miközben egy elektromos fűtőszál fölmelegíti. A cél a kimenő hőmérséklet kézben tartása, a fűtőszál teljesítményével, mint beavatkozóval. Mért zavarásként érik a rendszert a térfogatáram és a belépő hőmérséklet változásai. A cél a visszacsatoláson és az előrecsatoláson alapuló szabályozási struktúrák összehasonlítása volt. Két szabályozási stratégiát hasonlítottunk össze. Az egyik a priori modellen alapult, és az előrecsatolás volt a hangsúlyos eleme, míg a másik fekete-doboz modellen alapult és a visszacsatoláson volt a hangsúly. Az első megoldás egy korlátos inverz IMC struktúrába ágyazva, hogy a modell-hibát kompenzáljuk. A második megoldásban korlátos PI szabályozót használtunk programozott adaptáció mellett. Úgy találtuk, hogy az előrecsatoláson alapuló szabályozó jelentősen jobb szabályozási minőséget biztosít. Szimulációs vizsgálatok során sokkal jobb volt a szabályozás minősége, mivel nem volt modell-hiba.
Szerzői jog (c) 2011 Tóth László Richárd, Nagy Lajos, Szeifert Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kevert tankreaktor cellás modelljének struktúra identifikációja kvalitatív módszerek alkalmazásával
A mérnöki problémák megoldása – például tervezés, folyamatoptimalizálás, biztonságtechnikai analízis stb. – nagymértékben függ a folyamat leírására használt matematikai modelltől. A keveréshez kapcsolódó bonyolultabb problémák megoldása esetén összetettebb modellek használata lehet szükséges, ezek legtöbbször a cellás modellek, vagy a numerikus áramlástani modellek. A cellás modellek általában legalább három, vagy több elemi cellatípust tartalmaznak: keverőt, elosztót és tökéletesen kevert üstöt. Emellett az elemi készlet kiegészíthető például ideális csőreaktorral. A fő modellezési feladat cellás modellek esetén a megfelelő cellás struktúra definiálása, valamint a cellák közötti kapcsolatok paramétereinek meghatározása. A kvalitatív megközelítés segítheti a struktúra identifikációt. A kvalitatív módszerek alkalmasak időfüggő mérési adatok feldolgozásával a kevert rendszerek leírására. A dolgozat elsődleges célja, hogy bemutasson egy algoritmust, amely képes kvalitatív módszerek alkalmazásával egy adott valós rendszerre alkalmazható cellás modell struktúrájának meghatározására, kevert üstön végzett fizikai kísérleteket alapul véve.
Szerzői jog (c) 2011 Egedy Attila, Varga Tamás, Chován Tibor https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Kvalitatív elemezésen alapuló reakciómechanizmus meghatározás
A vegyipari rendszerek tervezése során az egyik legfontosabb feladat a konvertáló alrendszer tervezése, amely esetén a legfontosabb szempontok az optimális, de emellett biztonságos üzemmenet biztosítása. Ennek érdekében, már a tervezéskor fel kell tárni azon folyamatokat és ezek sebességét, amelyek az üzemeltetés során befolyásolják az alrendszer működését. Valamely kémiai reakciórendszer mechanizmusán azon elemi folyamatok összességét értjük, amelyek során a kiindulási anyagok a végtermékké alakulnak. A reakciómechanizmus vizsgálatának tehát az a célja, hogy leírja azokat a közbenső állapotokat, amelyek során a rendszer a kezdeti állapotából a végállapotba jut. A kidolgozandó eszköz a szükséges tapasztalatok hiányában nyújthat segítséget a reakciómechanizmusok megismerésében és az egyes elemi reakciók sebességi egyenleteinek definiálásában. Az utóbbi feladat a paraméteridentifikálás, míg az előző a struktúraidentifikálás tématerületéhez tartozik. A struktúra identifikációt a mért és a számított trajektóriák kvalitatív elemzése alapján végezzük, ugyanis ily módon a kialakuló trendek könnyen összehasonlíthatók. A kapott struktúra, illetve már ismert mechanizmus alapján a paraméteridentifikálás során megfogalmazott korlátos szélsőérték keresési feladat megoldásához, pedig evolúciós stratégiát alkalmazunk.
Szerzői jog (c) 2011 Varga Tamás https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Közúti forgalomirányító rendszerek fejlesztése és tesztelése VISSIM-MATLAB környezetben
Cikkünkben az alkalmazott informatika egy speciális ágát kiemelve mutatjuk be a VISSIM-MATLAB környezetre épülő, zárt hurkú szimulációs keretrendszert. A szimulációs környezet alkalmazása hasznos eszközként szolgálhatja közúti forgalomirányító rendszerek fejlesztését és tesztelését. A két szoftver COM és API felületen keresztüli programozhatósága nagyban megnöveli a szimulációs lehetőségeket. Ezáltal olyan kiegészítő funkciókat lehet létrehozni, amelyekkel gyakorlatilag bármilyen forgalomirányító logika megvalósítható, a bonyolultabb számítások pedig közvetlenül a MATLAB-bal elvégeztethetők valós időben a forgalom-szimuláció futása közben.
Szerzői jog (c) 2011 Tettamanti Tamás, Varga István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Komplex forgalmi-emissziós modell forgalomirányítási alkalmazásának vizsgálata autópályán
Cikkünk az autópálya forgalom belsőégésű motoraiból származó kibocsátás modellezésével foglalkozik. A kibocsátási modellek rövid áttekintését követően a meglévő forgalmi modellekhez illesztünk egy kiválasztott kibocsátási modellt, majd a létrehozott komplex modelleken elemezzük a forgalomtechnikai és emissziós optimumok egyidejű megvalósíthatóságának kérdéseit. A vizsgálat tanulságai alapján szabályozási célokat tűzünk ki, egy eseten elemezzük a forgalmat stabilizáló szabályzás emisszióra gyakorolt hatását.
Szerzői jog (c) 2011 Csikós Alfréd, Varga István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Méretfüggő kristálynövekedési sebesség modellezése oldatból történő kristályosítás esetén
A cikk egy folyamatos működtetésű MSMPR kristályosító modelljét mutatja be és veti össze kísérleti adatokkal. A modell tartalmaz méretfüggő növekedés leírására alkalmas tagokat, melyek megfelelő értékek mellett a méretfüggetlentől a nemlineáris, méretfüggő növekedési sebességig képes leírni a kinetikai folyamatot. A numerikus megoldás Matlab környezetben kidolgozott számítógépes programokkal történik. A matematikai modell analitikus leírását állandósult állapotokra írtuk fel. A modellben szereplő paraméterek hangolását a kísérleti adatokhoz történő illesztéssel végeztük. Továbbá megvizsgáltuk, hogy a növekedési sebesség méretfüggését is befolyásoló tagok milyen hatással vannak a kristályos termék tulajdonságaira, részletesen vizsgálva hatását a populáció sűrűségfüggvényre.
Szerzői jog (c) 2011 Borsos Ákos, Lakatos G. Béla https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Hűtéses kristályosítás dinamikus folyamatainak vizsgálata tűszerű kristályok esetén
A cikk egy kétdimenziós populációs modellt mutat be folyamatos hűtéses kristályosítók dinamikus folyamatainak matematikai leírására. A modell egyenleteinek numerikus megoldása a két méretváltozó vegyes momentumait alkalmazó momentumok módszerével történt Matlab környezetben kidolgozott számítógépi programokkal. A peremeloszlások populációs sűrűségfüggvényeit az állandósult állapotokban kapott momentumok felhasználásával a gamma eloszlás alkalmazásával becsültük meg. A numerikus kísérletekben részletesen vizsgáltuk a hűtési profil és a kristályosítási kinetika kölcsönhatásait, valamint a szabályozásban fontos tranziensek viselkedését, a megjelenő oszcillációkat. A vizsgálatokat tűszerű kristályok esetén folytattuk, de a bemutatott és elemzett modell alkalmas a lapka formájú kristályokat produkáló folyamatok modellezésére is.
A monomer kezdeti cseppméret-eloszlásának hatása a polimer termékek átlagos molekulatömegére
Munkánk során vinil-klorid szuszpenziós polimerizációjának vizsgálatával foglalkozunk. Ilyen polimerizáció esetén a szerves monomer fázist diszpergáltatják a folytonos vizes fázisban. Ahhoz, hogy a diszperz állapot fennmaradjon intenzív kevertetést alkalmaznak és felületaktív anyagokat (stabilizátorokat) adagolnak a reaktorba. Ebben a munkában bemutatjuk, hogy a monomer és a monomerben oldódó egyéb komponensek, mint pl. az iniciátor kezdeti diszpergáltatása milyen fontos szerepet játszik a polimerizáció lejátszódásában. A vizsgálathoz létrehoztunk egy szimulációs programot, melyben azt feltételeztük, hogy kezdetben azonos méretű cseppek vannak a rendszerben, majd a kevertetés hatására ezek a cseppek agglomerálódnak és töredeznek. Térfogatuk változik, azonban a darabszámuk állandó marad. Korábbi munkáinkban a polimerizáció modellezésénél a kezdeti monomer cseppek mérete azonos volt, ebben a munkában egy véletlenszerűen kialakított kezdeti cseppméret-eloszlást határoztunk meg a monomer cseppekre. Az eredmények azt mutatják, hogy jelentős átlagos molekulatömegbeli változások tapasztalhatók attól függően, hogy milyen a kezdeti cseppméret-eloszlás.
Szerzői jog (c) 2011 Bárkányi Ágnes, Németh Sándor, Lakatos G. Béla https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Régészeti szakértői rendszer adatbázisának fejlesztése a Csörsz-árok példáján
A szakértői rendszerek a mesterséges intelligencia kutatásából származnak, tudásbázisban és adatbázisban tárolt információkból vonnak le következtetéseket matematikai logika alapján. Jelen munkámban egy régészeti célú szakértői rendszer adatbázisának alapjait fektetem le a Csörsz-árok példáján. A Csörsz-árok egy Kárpát- medencei építmény, mai tudomásunk szerint római-szarmata sánc-árok rendszer, ami végighúzódik Magyarország területén. Átlagosan 8 m széles és 2,5 m mély volt, mára több szakasz beszántásra került, de fennmaradtak jó állapotban lévő vonalak is. Bemutatom a rendszer elkészítéséhez szükséges kiindulási adatokat, adatforrásokat, a térinformatikai rendszer felépítését, és a későbbi szakértői rendszert, annak felépítését, kialakítását.
Szerzői jog (c) 2011 Benő Dávid https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
IT üzemeltetésű ügyfélszolgálati rendszer kialakítása
A szervezetek egyre jobban függnek az információs technológiai szolgáltatásoktól, még abban az esetben is, ha nem ez a fő profiljuk. A felhasználók is pontosabban képesek meghatározni IT szolgáltatási követelményeiket és minőségi igényeiket, ezzel új szolgáltatásokat generálva. Az informatikai szolgáltatást nyújtó vállalatoknál - az ITIL és egyéb keretrendszerek megjelenése előtt- az incidensek, problémák elhárítását nem rendszerbe foglalva, hanem ad-hoc módon oldották meg. A modern telefonos ügyfélszolgálatnál a beérkező hívások számos adatát elemzik, kulcs teljesítménymutatókat vizsgálnak. Ezek alapján tervezhető egy help desk rendszer humánerőforrás szükséglete, javítható a munka hatékonysága, ezáltal az ügyfelek megelégedettsége. A beérkező hívások különféle eloszlást mutathatnak. Egy call center a szolgáltatási szintjét a hívások hatékonyságmutatóinak, többek közt az átlagos várakozási időt vizsgálva növelheti. Ilyen sorbanállási rendszereknél különböző modellek, így az Erlang C segítségével határozhatjuk meg az átlagos várakozási időt. Ebből a formulából kiindulva meghatározható egy ügyfélszolgálat optimális alkalmazotti létszáma. Azonban az Erlang C figyelmen kívül hagy számos olyan tényezőt, melyek miatt eredménytelen lehet az alkalmazása. Munkámban szeretném bemutatni, milyen módon határozhatóak meg egy ügyfélszolgálati rendszer olyan paraméterei, melyek jelentősen befolyásolják a szolgáltatási minőséget, színvonalat, a szolgáltatást igénybevevők elégedettségét.
Szerzői jog (c) 2011 Kupai Boglárka https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Regionális IKT index módszertani alapja és alkalmazhatósága
Az IKT szektor egyik fontos részét a hozzáférési hálózatok jelentik. Ezek sebessége alapvetően meghatározza a rendszer használhatóságát. Magyarországon 2009-ben az átlagos garantált letöltési sebesség csak 1 Mbit/s volt, és 4 Mbit/s-os vagy afölötti sebességgel az előfizetők alig több mint egy tizede rendelkezett. A közeljövő igényeinek kielégítéséhez csak szélessávú, - mintegy 50 Mbit/s átviteli kapacitású – infrastruktúra alkalmas. Ezt a szolgáltatók saját, üzleti alapon végzett beruházásai nem biztosítják, az üzletileg kevésbé vonzó régiókban már állami beavatkozás szükséges. Bár EU támogatás is rendelkezésre áll, ez mégsem elegendő a szükséges fejlesztésekhez. Éppen ezért a fejlesztések célpontját érdemes lenne hasznossági szempontok alapján kiválasztani. Célom egy regionális rangsor felállítása a régió IKT fejlettsége alapján, mivel a fejlesztést oda érdemes időben és erőforrásban fókuszálni, ahol legjobban megtérül. Ebben az esetben fontos olyan társadalmi-gazdasági tényezőket figyelembe venni, mely valóban összefüggésben áll a szélessávú hálózatok meglétével. A cikkben bemutatom az index alapjául szolgáló NRI (Networked Readiness Index) mutatót, és vázolom az általam tervezett indexbe bevonható azon gazdasági, technológiai és társadalmi mutatók körét, melyek összefüggést mutatnak a szélessávú hálózatok hatásaival.
Szerzői jog (c) 2011 Botos Szilvia https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Milyen legyen egy adatbányászati szoftver elemzése?
Az adatbányászati eszközök széles körben elterjedtek, szolgáltatásaik terén kezdenek homogénné válni. A szoftverelemzések és prezentálásuk nem követik a piaci igények változását. Olyan szempontokat elemeznek, amelyek kiegészítésre szorulnak. A cégek számára fontos, hogy a számukra megfelelő szoftvert válasszák, így pontosabb, részletgazdagabb elemzésekre van szükség. A jelenlegiekkel ellentétben olyanokra, amelyek egymással összevethetőek, a szoftverpiac fejlődését részleteiben képesek bemutatni. Visszatekintve az időben sokféle elemzés található, azonban nem jellemző rájuk, hogy átveszik más módszerekből a hasznos részeket. Az elemzési módszereket megvizsgáltam és a megfelelőket egybeolvasztottam, hogy egy sikeresebb és részletgazdagabb, integrálható elemzési módszer jöjjön létre. Megadtam azokat az új szempontokat, amikkel az elemzéseket a cégek érdekében bővíteni kell. Meghatároztam az egyes kategóriák súlyait is, továbbá elkészítettem egy hozzá tartozó megfelelő grafikai megjelenítési mód alapjait is. Az így felvázolt elemzési és megjelenítési módszert más szoftverekhez is eredményesen fel lehet használni.
Szerzői jog (c) 2011 Szommer Károly https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tájolás és hasznosság mérése rövid szöveges üzenetekben
A tanulmányban a szövegbányászat egy speciális ágával, a véleménybányászattal foglalkozunk. A vélemény tulajdonosa hisz egy témával kapcsolatos állításban, és ehhez általában jó vagy rossz érzést is társít. A vélemény negatív, pozitív vagy semleges tájolását a tulajdonos szöveges hozzászólásaiból (üzeneteiből) lehet kideríteni. A hozzászólás hasznossága az üzenetet olvasók számára azt mutatja meg, hogy az adott üzenet mekkora hatással lehet az olvasó véleményére. Tehát minél hasznosabb egy üzenet, annál nagyobb eséllyel befolyásolja a fizetőképes keresletet egy termék iránt. Így tehát a hasznosság annak mértéke is, hogy mekkora súllyal kell kezelni az üzenetet a számítások során. A rövid szöveges értékelések tájolási és hasznossági értékeinek mérési és előrejelzési lehetőségeit kétféle módszertani megközelítéssel is megvizsgáltuk: a szupport vektor gépek (SVM), és a mesterséges neurális hálózatok (NN) tanulóalgoritmusok segítségével. Elemzéseink során azt tapasztaltuk, hogy a tájolás és a hasznosság szerinti osztályozás hatékonysága eltér egymástól, ami arra utal, hogy a kétfajta jellemző más-más jellegű kapcsolatban áll a szöveges tartalommal. Ezért annak lehetőségét is megvizsgáltuk, hogy a szövegelemzés során használt szokásos adatok mellett milyen egyéb jellemzők bevonásával lehet javítani az osztályozás pontosságát.
Szerzői jog (c) 2011 Kovács Balázs, Kruzslicz Ferenc https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Szűk keresztmetszetek feltárása informatikai rendszerekben
Napjainkban a hétköznapi életünkben is egyre inkább helyet követelnek maguknak az informatikai megoldások, kisebb-nagyobb hálózatok, az Internet, a web. Folyamatosan jelennek meg az új, átfogó, robosztus rendszerek, weben működő alkalmazások. Manapság egy korral lépést tartó cég működésének elengedhetetlen velejárója az informatika, az interneten történő megjelenés. Növekvő teret nyer a hálózaton keresztül történő ügyintézés, vásárlás, dokumentumkezelés, de ide sorolható a termelő munkát elősegítő informatikai tevékenység is. A fejlesztések, kutatások során sok alkalmazás - amely eddig „elzártan”, egy asztali számítógépen futott - következő verziója már weben, hálózaton keresztül érhető el. A hálózatok működtetésének nagyon fontos szempontja a megbízhatóság, rendelkezésre állás, amelyet minden esetben úgy célszerű biztosítani, hogy ne méretezzük túl az adott rendszert. Ugyanakkor figyelembe kell venni azt is, hogy sok rendszer esetén tapasztalható rövid ideig tartó, de a környezethez képest kiugróan magas igénybevétel. Elsődleges feladatunknak tekintjük ezért a rendszerek szűk keresztmetszetének feltárását, és megoldási javaslatok publikálását általánosan és konkrét hálózatok, informatikai rendszerek esetén is. Jelen cikkben egy tesztkörnyezetben keressük folyamatok szintjén, hogy az egyes szálak mekkora terhet rónak a PC-re, azaz mennyi memóriát, CPU időt használnak és mekkora az írás illetve olvasás egy-egy folyamatot tekintve. A mért értékekből statisztikát generálunk , majd a kritikus értékek környezetét elemezve olyan, későbbiekben is felismerhető helyzeteket fogalmazunk meg, melyek esetén a rendszer túlterhelése várható.
Szerzői jog (c) 2011 Boros János https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tájékozódást segítő funkciók okostelefonokon
A térinformatika egyik fő alappillére a pontos térkép. A geodézia, vagy más néven földméréstan, a Föld felszínén levő természetes alakzatok és mesterséges objektumok alakjelző pontjainak meghatározásával foglalkozó tudomány. Hasonló mérések szükségesek egy gyalogos tájékozódás során is, ahol saját helyzetünket, vagy más objektumok helyzetét szeretnénk bemérni előremetszés, oldalmetszés, hátrametszés segítségével, de szükség lehet magasságmérés és távolságmérésre is háromszögelés segítségével. Az okostelefonok képességeit kihasználva dolgoztam ki egy tájékozódást segítő eljárást, melyben a telefon GPS-e, tájolója, g-szenzora, kamerája és érintőképernyője segítségével végezhetünk különféle méréseket. Ráadásul mindezeket felhasználóbarát módon, azaz nem szükséges a fent említett eszközök és módszerek pontos ismerete: egy megközelíthetetlen objektum térképen való azonosításához például elegendő 2–3 ismert helyről lefényképezni és a képeken bejelölni a bemérendő helyet. A cikkben ismertetésre kerülnek a fent említett eljárások, eszközök, valamint a tájékozódást segítő alkalmazás.
Szerzői jog (c) 2011 Ureczky Bálint https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Képfeldolgozási módszerek alkalmazása kajszimagok morfológiai tulajdonságainak leírására
A különböző kajszifajták magjának vizuális jellemzői (alak, felületi mintázat, szín) sokkal nagyobb változatosságot mutatnak, mint más gyümölcsfajok esetében. Ez a variabilitás érzékszervileg könnyen megfigyelhető, de nehezen írható le objektív, kvantitatív módon. A széles körben elfogadott nemzetközi módszer (UPOV) referencia-fajtákkal való össze- hasonlításon alapul. Az eredményt egy erre a célra kialakított pontrendszerben adhatjuk meg. Az információ, amit ez a rendszer szolgáltat, nem elégséges a fajta azonosításához, de két mintahalmaz megkülönböztetéséhez jól használható. Kutatómunkánk célja a magok morfológiai leírására alkalmas kvantitatív módszerek kifejlesztése volt. A statisztikailag validált objektív leíró paramétereket morfológiai markerként használhatjuk a fajták azonosításában, vagy genetikai elemzéseknél, anélkül, hogy más – referencia – fajtákkal való összehasonlításra kellene támaszkodnunk. A hagyományos módszerek csak a legegyszerűbb geometriai jellemzők (mint a hossz, szélesség, vastagság) meghatározását teszik lehetővé. A különböző fajtáknál megjelenő speciális tulajdonságok azonban sokkal összetettebb alakjellemzőkhöz kapcsolódnak. Számítógépes látórendszert és képfeldolgozási módszereket alkalmaztunk 6 – mintaként kiválasztott – kajszifajta magjainak vizsgálatához, a vizuális tulajdonságok rögzítéséhez, gyors és automatikus lényegkiemeléshez és új, kvantitatív alakjellemzők meghatározásához. A kifejlesztett módszerekkel a vizsgált fajtakörben 100%-os szétválasztási hatékonyságot értünk el.
Szerzői jog (c) 2011 Felföldi József, Firtha Ferenc, Hermán Rita, Pedryc Andrzej https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A digitális kép spektrális bizonytalanságának hatása a kép funkcionáljaira
Objektumok – mezőgazdaságban többnyire növények – digitális képeikhez különböző definíciókkal rendelhetők számértékek. Egyes vizsgálatok törekvése arra irányul, hogy megfelelő definíciók kiválasztásával mód nyíljon az alany beazonosítására, illetve tulajdonságának jellemzésére. A dolgozatban a következő funkcionálokat elemezzük: Spektrális Fraktáldimenzió (SFD), Spektrális Színkocka Tehetetlenség (STN), Redukált Spektrális Kovex Burok Mérték (RSKBM), majd ezeket összevetjük egy vektorértékű függvény jellemzővel, amely eltéréseit kettes norma szerint vizsgáljuk (ST2). Megvizsgáljuk, hogy a felvételezés (képkészítés) körülményei, hogyan befolyásolják az egyes funkcionál értékeket, az eredmény milyen eloszlást mutat, milyen hibával rendelkezik a mérésnek nevezett eljárás. Továbbá kimutatjuk, hogy az egyes eljárások milyen számolásigénnyel járnak effektíve és az etalonnak választott vektorértéket szolgáltató hisztogramhoz meghatározásához képest. Bemutatjuk (véletlenszerűen kiválasztott két fajta példáján), hogy a mérési eredmények mennyire lehetnek alkalmasak növényfajták elkülönítésére. Megvizsgáljuk azt a kérdést, hogy érdemes-e skalárig lecsupaszítani a képi információt sokszor a gyakorlati használhatóságot megkérdőjelező számításigénnyel, mintsem hatékonyan kinyerhető komplex struktúrákkal jellemezni a vizsgálat tárgyát.
Szerzői jog (c) 2011 Hegedűs Géza, Horváth Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Másodlagos idősorokat származtató módszer kifejlesztése és bemutatása erdészeti adatokon
Az általunk kifejlesztett, korrelációelemzésen alapuló módszer tartalmazza az olyan szokásosnak tekinthető eljárásokat, mint az autókorreláció, vagy a keresztkorreláció. Ezeken túlmenően, az eljárás az aktuálisan vizsgált adatsorok szélességének, valamint az időbeni eltolások mértékének változtatásával lehetővé teszi különböző hosszúságú időszakok hatásának elemzését, így sokkal mélyebb összefüggések, késleltetett hatások is felfedhetők. A módszert az Erdészeti Tudományos Intézet által 1999–2010 között a Mátrában gyűjtött növekedési, valamint csapadék és hőmérsékleti adatokon mutatjuk be. A módszer alkalmazásával a paraméterek közötti kapcsolatokat három irányban vizsgáljuk: az éves növekedés (i), a havi növekedési adatok (ii), valamint a főnövekedési időszak növekedésének (iii) és a módszer által előállított másodlagos adatsoroknak az összefüggései.
Szerzői jog (c) 2011 Edelényi Márton, Pödör Zoltán, Manninger Miklós, Jereb László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Internethasználati szokások a gazdák körében
Az információs társadalom korszakában az információ, mint új termelési tényező jelent meg a gazdaságban. A megfelelő információnak a megfelelő időben való megléte a gazdálkodás eredményességét jelentősen meghatározza. Jobb döntést hozhatunk például arról, hogy milyen terméket termeljünk és a termeléshez szükséges anyagokat mikor és kitől szerezzük be. A mezőgazdasági termelők a felvásárlókhoz képest sokkal gyengébb alkupozícióban vannak, ráadásul a termények ára napok alatt jelentősen megváltozhat. Nehéz eldönteni, hogy a betakarítás után azonnal értékesítsék a terméket vagy későbbi kedvezőbb értékesítési lehetőségre várjanak. Fontos a megfelelő és hiteles információ csatorna megválasztása, ugyanis nemcsak az információ hiány, de a túlzott információ áradat is káros, mert akár döntésképtelen helyzetet is okozhat. Napjainkban az interneten keresztül juthatunk leggyorsabban információhoz. Igaz ez az agrárgazdaságban működő vállalkozásokra is. Cikkemben többek közt egy kérdőíves felmérés alapján vizsgálom, hogy a gazdák milyen főbb információs forrásokat látogatnak és használnak. Vizsgálatom alapján betekintést nyújtok a külföldi farmerek internet használati szokásaira is.
Szerzői jog (c) 2011 Cseh András https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Élelmiszer adatbázis szűrése mennyiségi megszorítások alapján logaritmikus indexeléssel
Ebben a cikkben az IMEE (Index Maszkos Ehetem-E) algoritmust ismertetjük. Az algoritmust az eFilter projekt keretében fejlesztettük ki. A projekt célkitűzése egy olyan informatikai rendszer felállítása, amely egészségügyi adatok alapján szűri az élelmiszerek listáját. Az új algoritmus feladata eldönteni, hogy a felhasználó egy adott élelmiszert megehet-e, vagy sem. Ehhez ismerni kell a felhasználó étkezésre vonatkozó egészségügyi profilját. A profil megszorításokat tartalmaz, ezek alapján kell egy potenciálisan nagy élelmiszer adatbázisból szűrni a megehető tételeket. A cikkben közölt első algoritmus a természetes megközelítésből adódik. Ennek gyorsítására egy indexelési módszert írtunk le, amely a bitmap indexelési technika használatát teszi lehetővé. Bitmap indexet akkor érdemes használni, ha sok rekord van és az indexelt tulajdonság csak kevés értéket vehet fel. A javasolt módszer a megszorításokat alakítja át indexé, úgy, hogy csak minden a logaritmikus skálán lévő értéknél kisebb vagy egyenlő összetevő tartalmú étel lesz indexelve. Sajnos így egy megszorításnál csak megengedőbb vagy szigorúbb feltétel vizsgálható. Az általános alakú N < összetevő tartalom ≤ M megszorításhoz tartozó szigorúbb megszorítás 2^padlás(log2(N)) < összetevő tartalom ≤ 2^padló(log2(M)) tartozik, amit a legnagyobb tartalmazott megszorításnak nevezünk. Az IMEE algoritmusminden ugyanarra az összetevőre vonatkozó megszorítást összevon egy megszorítássá, majd ezekhez kiszámítja a legnagyobb tartalmazott megszorítást. Végül visszaadja azokat az élelmiszereket, amelyek minden megszorításnak eleget tesznek.
Szerzői jog (c) 2011 Kusper Gábor, Márien Szabolcs https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Információtechnológiák a húsipari termékpályák minőségmenedzsmentjében
A nyersanyagokat különféle termesztési, tenyésztési és termelési forrásokból nyerik, egyre nagyobb számú feldolgozási technológiát használnak és a termékek hatalmas választéka áll a fogyasztók rendelkezésére. Az élelmiszer-biztonsági problémákat a területet érintő szabályozások betartása (betartatása), a modern minőségmenedzsment rendszerek bevezetése, a termékek nyomon követhetősége, illetve a minden kétséget kizáró azonosíthatósága oldhatja meg. Vizsgálataink középpontjában a húsiparban (húsipari termékpályákba a baromfiipart is figyelembe véve) előforduló minőségügyi rendszerek informatikai támogatásának-fejlődésének vizsgálata mellett, a területen jelenleg alkalmazott minőségmenedzsment rendszerek és szabályozások, az élelmiszer nyomon követési rendszerek, az alkalmazott és a jövőben alkalmazható azonosítási és informatikai eszközök, illetve a hazai húsipari vállalkozások felkészültségének vizsgálata állt.
Szerzői jog (c) 2011 Herdon Miklós, Füzesi István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
The role of nutrition in achieving more sustainable and environmentally friendly aquaculture
Sustainability applies to almost all aspects of human activity, and the ever-growing aquaculture industry is no exception. Feeding aquatic animals is of paramount importance in terms of economic and environmental sustainability. This review discusses practices and promising new results for improving feed efficiency at different levels of production intensity. Special emphasis is placed on demonstrating how semi-intensive pond technology can be considered ab ovo sustainable also from a social point of view. Recent achievements in the field of alternative protein sources to replace fishmeal are also discussed, as well as the beneficial properties of special feed additives such as probiotics and phytochemicals.
Szerzői jog (c) 2024 Hancz Csaba https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Comparative analysis of environmental enrichment preferences in poultry
The study, conducted at the Hungarian University of Agriculture and Life Sciences, involved five poultry species across 25 genotypes (N = 174). Environmental enrichment elements such as pumpkins, apples, corncobs, and hay were tested in pens designed to simulate real farm conditions. We monitored the consumption and weight change of these elements over a week, aiming to identify preferences and practical benefits for different poultry genotypes, contributing to improved animal welfare and potential economic efficiencies in production. TETRA SUPER HARCO consumed pumpkin and hay at rates over twice those of other layer hybrids (20 g/hen/day vs. 10 g/hen/day). The preference for red apples was markedly higher in TETRA-L SUPERB and TETRA-SL LL, with up to tenfold greater consumption compared to green apples (5 g/day/hen vs. 0.5 g/day/hen). Meat hybrid genotypes like TETRA-HB COLOR and ROSS 308 showed significant hay consumption (25 g/day/hen), surpassing layer hybrids. Native dual-purpose breeds preferred pumpkin (10 g/day/hen) and had lower consumption of hay, especially the Transylvanian bald-necked hens (3 g/day/hen). All hen genotypes showed reduced interest in enrichment elements over time. Ducks, particularly the Hungarian white, showed high consumption rates for pumpkin (up to 15 g/day/duck) and meadow hay (up to 51 g/day/duck), significantly more than other genotypes. Geese exhibited the highest consumption across all elements, with up to 74.8 g/day/goose of hay, reflecting their grazing nature. Turkeys consumed the most apples, averaging 28.3 g of red apples per individual, while guinea fowls showed lower consumption rates. Generally, softer elements like pumpkin were preferred, with the consumption of harder items such as corn being minimal. These results highlight differences in enrichment use based on genotype behavior and size, suggesting practical implications for enrichment strategies in avian management. Environmental enrichment enhanced the behavioral repertoire of all poultry species, benefiting their welfare. Laying hens preferred red apples over green, likely due to color attraction. Meat-type hens favored hay, reflecting their larger appetite and calmer behavior. Indigenous dual-purpose genotypes used enrichment elements more than intensively reared hybrids. Corn cob was minimally consumed, suggesting it's less effective as an enrichment material. Geese utilized enrichment the most, while Hungarian guinea fowl showed minimal interest, possibly due to their wilder nature. Turkey genotypes varied in their enrichment use, with a tendency towards hay. Further research with larger sample sizes and diverse enrichment forms is recommended.
Szerzői jog (c) 2024 Farkas Péter Tamás, Szász Sándor, Bódog Leila, Dóbé Luca, Pető Lilla, Áprily Szilvia, Sütő Zoltán https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Fumonizin mikotoxinok átalakulása az emésztés során, toxikus hatásuk, valamint biológiai hatástalanításuk
A mikotoxin-szennyezettség az élelmiszertermelés, -feldolgozás, -tárolás, -forgalmazás szinte minden szintjén kialakulhat, és jelentős gazdasági károkat okoz az állattenyésztésben, az állati termékelőállítás során és a növénytermesztésben egyaránt. Emberi viszonylatban az élelmiszerek előállítása-, feldolgozása és elfogyasztása során a szervezetbe bejutva a mikotoxinok számos egészségügyi problémát idéznek elő. Mivel a mikotoxin elsődleges expozíciós szerve a gasztrointesztinális traktus, emiatt a mikotoxin bélrendszerre gyakorolt káros hatásai prezentálásra kerülnek. Jelen áttekintő tanulmány bemutatja a táplálékban jelen levő és emésztés során felszabaduló fumonizin mikotoxin toxicitási hatásmechanizmusát, lehetséges átalakulási formáit, és a szervezet számára a különböző metabolitok biológiai hozzáférhetőségét. Cél továbbá a mikotoxin biológiai hatástalanításának ismertetése, ami leginkább a probiotikus baktériumokkal való megkötést, detoxifikálást jelenti. Ez a módszer az egyik olyan lehetséges út a mikotoxin-szennyezettség kiküszöbölésére, amely közben az élelmiszerek és takarmányok értékes komponensei nem sérülnek a feldolgozás során.
Élelmiszer-tudomány, élelmiszer-biztonság
Szerzői jog (c) 2024 Varga-Szatmári Viktória, Vargáné Visi Éva https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Az ehető rovarok szerepe a vízi állatok fenntartható és környezetbarát takarmányozásában
To ensure sustainable growth, feed-fed aquaculture needs to reduce its reliance on fishmeal and oil. Introducing of novel aquaculture feeds such as macroalgae, bacteria, yeasts, and insects can greatly reduce the need for fish in aquaculture while maintaining efficiency and omega-3 fatty acid profiles. Insects, particularly, can efficiently convert organic waste into valuable products, thus reducing waste management costs and replacing fish and soybean meal. The flexibility and efficiency of insect metabolism contribute to their potential in mass food and feed production. However, for insect farming to have a global impact, it needs to be economically viable and capable of supplying insect products in industrial quantities. Extensive research has been conducted to explore the potential of insect meal for various physiological effects in important crustacean and fish species in aquaculture. This paper aims to summarize the relevant literature on these topics and highlight the results of experiments conducted with key species.
Szerzői jog (c) 2023 Hancz Csaba https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A hízónyulak leggyakrabban előforduló megbetegedése a hasmenés, melynek kialakulásában baktériumok mellett paraziták is szerepet játszhatnak. Az endoparaziták közül legtöbb esetben a kokcidiózisért felelős Eimeria fajok mutathatók ki a nyulak emésztőrendszerében. Jelen közlemény a nyulaknál azonosított Eimeria fajokról összegyűjtött szakirodalmi ismereteket tárgyalja, úgy mint az egyes fajok bélszakaszonkénti elhelyezkedése és patogenitása, a kokcidium oociszták életciklusai, továbbá a megelőzés és kezelés lehetséges alternatívái.
Szerzői jog (c) 2023 Demeter Csongor, Német Zoltán László, Demeter-Jeremiás Anett, Gerencsér Zsolt, Mayer András, Sándor Máté, Matics Zsolt https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A Brief Review of the European Directive on 3Rs and Facilitating Animal Experimentation
The value of animals to humankind extends beyond their provision of food and physical resources; they also serve a wide range of purposes, including their role in experimentation. Given that animals play a substantial part in experimentation, it becomes imperative to improve their living conditions, at the very least as a form of compensation. As a result, the driving force behind the enactment of various legislations, including the European Union Directive (2010/63/EU), is human morality. This directive primarily pertains to specific European member states and is fundamentally aimed at safeguarding the welfare of animals used in experimentation by advocating for the implementation of the 3Rs: replacement, reduction, and refinement. Nevertheless, concerns have arisen, particularly regarding how the provisions of the directive might constrain or influence the advancement of experimentation, notably within the biomedical field. This review explores the nexus between Directive 2010/63/EU and the facilitation of animal experimentation, with a specific focus on the 3Rs. Findings reveal that the judicious application of the 3Rs markedly enhances the progress of experimentation without compromising the quality of outcomes. Furthermore, recent studies propose that the 3Rs alone may not suffice, suggesting the need to introduce additional relevant Rs. Hence, the current decrees are deemed adequate for a certain period, with potential modifications in the future. In order to encourage the advancement of experimentation without jeopardizing animal welfare, it is imperative to conduct periodic, routine reviews.
Szerzői jog (c) 2023 Omeralfaroug Ali https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Epidemiological tools to assess the spread of Fascioloides magna
The giant liver fluke (Fascioloides magna) has four continuously expanding focus endemics in Europe. The parasite is considered an invasive species in our continent and could affect the local host populations or, after host switching, it can infect other potential host species. Therefore it is important to track this alien species' presence. The authors compared the gold standard test with the effectiveness of two potential screening tests, the conventional sedimentation method and an illustrated guideline-based approach, which could be applicable in the field. The gold standard test was based on the necropsy detection of adult flukes in the liver tissue of hunted animals (N=319). Besides applying the linear regression, the sensitivity and specificity were determined in both approaches. The analysis showed that the shed egg number was moderately associated with the fluke burden (R2=0.5679; p<0.0001) and the flukes' dry mass (R2=0.6016; p<0.0001). The final results of sensitivity (100%; CI95%: 97.2 – 100) and specificity (96.3%; CI95%: 92.5 – 98.5) confirmed that the illustrated guideline-based approach is a capable method for monitoring the F. magna expansion in endemic areas.
Szerzői jog (c) 2023 Halász Tibor, Nagy Gábor, Tari Tamás, Csányi Erika, Vicze Dávid, Németh Sándor, Csivincsik Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0