A tej zsírsavösszetételének és konjugált linolsav-tartalmának változása az évszakok szerint (Előzetes közlemény) - Salamon, Rozália; Vargáné Visi, Éva; Csapóné Kiss, Zsuzsanna; Altorjai, Anna; Győri, Zoltán; Borosné Győri, Anikó; Sára, Péter; Albert, Csilla; Csapó, János (Acta Agraria Kaposváriensis, 2005)
A szerzők meghatározták a fekete-tarka holstein-fríz, a magyartarka és a vörös-tarka holstein-fríz tejének zsírsav-összetételét, és a zsírsavösszetétel-változását márciustól februárig. Megállapították, hogy a telített zsírsavak a nyári hónapokban minimumot (vajsav: 2,8–2,9 relatív%; mirisztinsav: 10,9–11,0%; palmitinsav: 28,1–28,2%; sztearinsav: 10,4–10,5%), a téli és a kora tavaszi hónapokban pedig maximumot mutatnak (vajsav: 3,6–3,7 relatív%; mirisztinsav: 11,5–11,7%; palmitinsav: 28,7–28, %; sztearinsav: 10,7–10,8%). Az olajsav (nyáron: 26,7%; télen: 25,0%), a linolsav (nyáron: 3,3%; télen: 1,7%) és a linolénsav (nyáron: 1,7%; télen: 0,9%), valamint a konjugált linolsav (nyáron: 1,4%; télen: 0,8%) maximumát a nyári hónapokban, minimumát pedig télen érte el. A nyári hónapokban mért nagyobb esszenciáliszsírsav-tartalom miatt a nyári tej zsírja értékesebb, mint a télié.
Keywords: linolsav; konjugált linolsav; KLS; biológiai hidrogénezés; cisz-zsírsavak; transz-zsírsavak; sajt; vaj; egyéb élelmiszerek; tejtermékek; tejzsír; biológiai hatás; karcinogenezis