Szemesen betakarított hibridkukorica vetőmag csírázóképessége száraz és csapadékos évben - Varga, Péter (Acta Agraria Kaposváriensis, 2012)
Hazánkban a növénytermesztésen belül nagy szerepe van a kukoricatermesztésnek, a kukorica és egyéb szántóföldi növényfajok vetőmag előállításának. Az időjárási tényezők nem mindig teszik lehetővé a hibridkukorica vetőmag szaporítások optimális időben történő csöves betakarítását, ezért a betakarítás és feldolgozás során jelentős, 5âˆ’25%-os pergési veszteséggel kell számolni. Mounsey és mtsai. (2002) beszámolnak a 20% alatti betakarítási nedvesség melletti nagyobb pergési veszteségekről. A vonatkozó jogszabály - 48/2004. (IV.21.) FVM rendelet - nem engedi a szemes betakarítási módot hibridkukorica esetében. A kukorica vetőmagot a betakarítás és feldolgozás során számos stressz éri, többek között mechanikai károsodás, helytelenül megválasztott betakarítási szemnedvesség-tartalom, nem megfelelő szárítás (Loeffler és mtsai., 1985). A stressz-tényezők vetőmagra gyakorolt hatásainak vizsgálatával korábban több kutatás foglalkozott (Van de Venter, 1988; Barla-Szabó és Berzy 1989), de a szakirodalom nem tesz említést a vetőmag-kukorica morzsolásos betakarításának hatásairól. A vetőmag csírázóképessége és biológiai értéke genotípusonként és évjáratonként is eltérő lehet (Berzy és mtsai., 1996), melyeket a saját vizsgálatok is visszaigazoltak. A csíraeredmények optimális, laborkörülmények között kapott adatok, emiatt azonban mindig megismételhetőek (Ertseyné Peregi, 2004). A kísérlet célja, hogy megállapítsuk, a hibridkukorica vetőmag minőségi paraméterei hogyan változnak a szemes betakarítással és azok eredményei közvetlenül átültethetőek-e a gyakorlatba.