Környezeti modellezést támogató információs rendszer és tudásbázis kiépítése az észak-alföldi régióban - Lénárt, Csaba (Acta Agraria Kaposváriensis, 2002)
A földrajzi helymeghatározás több ezer éves története során az elmúlt 35 év fejlesztései eredményezték a legnagyobb változást mind a módszerekben, mind a lehetőségekben. A hagyományos, földi pontról földi pontra történő mérések mellett megjelentek az űrtechnika termékei, a kozmikus és űrgeodéziai módszerek. Napjainkban eddig soha nem tapasztalt integrálása valósul meg a digitális környezet révén az adatgyűjtési – elemzési eszközök és eltérő tudományterületek között. Ennek eredményeképpen (elsősorban a nemzetközi szakvéleményben) a Geographical Information System (GIS) kezd elterjedni, amely nagyfokú terepi eszközintegrációt és távoli adatállományok lekérdezési lehetőségeit hangsúlyozza. Az információk közel 80–90%-a a térhez kapcsolódik. Az információs társadalom kialakulása idején ez a szakterület alkalmazását kikerülhetetlenné teszi. A mérnöki tudományok területén a mobil, digitális terepi adatgyűjtés információ technológiai értelemben alkalmazott térinformatikaként fogható fel, melynek alapja egyre inkább az az űrgeodéziai módszertan, melyet GPS rendszerként ismer az emberek többsége. Feladata GPS alapú környezeti terepi adatgyűjtés és távoli adatállományok lekérdezési lehetőségének kialakítása, továbbá alkalmazási feladatainak meghatározása a környezetmérnöki terepi munkában. A fejlesztési környezet kompatibilis a standard differenciális GPS megoldásokkal. A rendszer output eredményeként lokációs adatokat hoz létre attributiv információkkal, melyek alkalmasak a precíziós környezetgazdálkodási feladatok feldolgozására. A rendszer interaktív rádiófrekvenciás elérést biztosít a terepen dolgozók számára, egy erre a feladatra kialakított felületen keresztül. A fizikai összeköttetés megteremtése és hardver szoftver interfészek kidolgozása a Debreceni Egyetem és a Tisza Régió Kommunikációs KHT. közös fejlesztésében történt. Az így kialakított rendszert és működési feltételeit valamint az alkalmazási előnyöket mind az egyetem hallgatói, mind a K+F szférában dolgozó vállalkozások használhatják.