4D Tájépítészeti és Kertművészeti Folyóirat
Tájépítészeti és Kertművészeti folyóirat ׀ Journal of Landscape Architecture and Garden Art ISSN 1787-6613 (Nyomtatott) ISSN 2939-886X (Online) A 4D a Magyar Agrár- és Élettudományi Egyetem Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézetének tulajdona. A tulajdonost az Egyetem rektora képviseli.
A folyóirat Open Access (Gold). Cikkeire a Creative Commons 4.0 standard licenc alábbi típusa vonatkozik: CC-BY-NC-ND-4.0. Ennek értelmében a mű szabadon másolható, terjeszthető, bemutatható és előadható, azonban nem használható fel kereskedelmi célokra (NC), továbbá nem módosítható és nem készíthető belőle átdolgozás, származékos mű (ND). A licenc alapján a szerző vagy a jogosult által meghatározott módon fel kell tüntetni a szerző nevét és a szerzői mű címét (BY).
Banics Laura, Béres Krisztián, Bóta Dorottya, Fazekas Mihály Imre, Ferenczi Réka, Gaál Máté Benedek, Hantos Ádám, Ilcsik Mandula, Sike Bonifác Benedek, Sztabina Vivien, Tripo Abigél, és Völgyi Bernadett diplomamunkájának rövid összefoglalója, melyet a Településmérnöki Mesterszakos hallgatók 2024-ben védtek meg a Magyar Agrár és Élettudományi Egyetem Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézeten.
Copyright (c) 2025 Banics Laura, Béres Krisztián, Bóta Dorottya, Fazekas Mihály Imre, Ferenczi Réka, Gaál Máté Benedek, Hantos Ádám, Ilcsik Mandula, Sike Bonifác Benedek, Sztabina Vivien, Tripo Abigél, Völgyi Bernadett https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bánszky Botond, Eszlári Gábor Tamás, Fejér Napsugár Anna, Jávor Ádám, Keller Réka, Klenczner Tamás Áron, Koncz Bianka Amaril, Kuna Máté, Limbach Noémi Anna, Lipcsei Dániel, Pellet Dávid Philippe, Pizmány Marcell Dávid, Sebők Gergő, Stummer Gergő, Szatmáry Anna Flóra, Veres Márta, Viszoki Blanka és Wagner Jakab Rudolf diplomamunkájának rövid összefoglalója, melyet a Tájépítész Mérnöki Mesterszakos hallgatók 2024-ben védtek meg a Magyar Agrár és Élettudományi Egyetem Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézeten.
Copyright (c) 2025 Bánszky Botond, Eszlári Gábor Tamás, Fejér Napsugár Anna, Jávor Ádám, Keller Réka, Klenczner Tamás Áron, Koncz Bianka Amaril, Kuna Máté, Limbach Noémi Anna, Lipcsei Dániel, Pellet Dávid Philippe, Pizmány Marcell Dávid, Sebők Gergő, Stummer Gergő, Szatmáry Anna Flóra, Veres Márta, Viszoki Blanka , Wagner Jakab Rudolf https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Tájépítészet és Kert Művészet Mesterszak (MA)
Anninger Anna Ágnes, Ben Youssef Firas, Bolyki Fanni, Coronel Poma Maria Soledad, Dani Eszter, Esmailie Mona, Ébner Dorottya, Feng Yuan, Fogarasi Dóra, Foltin Fanni, Galács Gergely, Holicza Fanni Zita, Jia Ting, Jie Shi, Karácsony Lenke, Kócsó Katalin, Lamari Siwar, Li Sen, Luo Feiyang, Sajben Angelika Panna, Silva Uyarte Ricardo Alberto, Tüske Ábris, Vig Virág, Wu Meng, Yue Xinyan, Zhang Mengmeng és Zhang Qian diplomamunkájának rövid összefoglalója, melyet a Tájépítészeti és Kertművészeti Mesterszakos hallgatók 2024-ben védtek meg a Magyar Agrár és Élettudományi Egyetem Tájépítészeti, Településtervezési és Díszkertészeti Intézeten.
Copyright (c) 2025 Anninger Anna Ágnes, Ben Youssef Firas, Bolyki Fanni, Coronel Poma Maria Soledad, Dani Eszter, Esmailie Mona, Ébner Dorottya, Feng Yuan, Fogarasi Dóra, Foltin Fanni, Galács Gergely, Holicza Fanni Zita, Jia Ting, Jie Shi, Karácsony Lenke, Kócsó Katalin, Lamari Siwar, Li Sen, Luo Feiyang, Sajben Angelika Panna, Silva Uyarte Ricardo Alberto, Tüske Ábris, Vig Virág, Wu Meng, Yue Xinyan, Zhang Mengmeng , Zhang Qian https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
It is now hard to deny that our climate is changing rapidly. In summer in Hungary, life in urban areas is slowly becoming intolerable. What is the solution? Can we, as humans, react quickly and in time to the negative environmental challenges that we ourselves have created? When choosing a topic for their degree, students try to address the issues that are most relevant to them and of most interest to the wider public. What are the green solutions of future? What is the future of our cities, our landscapes, our urban landscapes? A majority of the student projects presented in the diploma issue focus on climate adaptation, increasing the intensity of green spaces and enhancing biodiversity, while others are working on solutions to social issues or technical innovation. The range of plans and dreams is diverse. Yet what are the key elements in which our students believe the solution lies?
Copyright (c) 2025 Szövényi Anna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A tállyai andezitbánya szerepe a tájképben és a tájszerkezetben
Az ország legjelentősebb, működő andezitbányájavilágörökségi helyszínként védett és történeti tájjá nyilvá-nított, amellett turisztikai szempontból is kiemelt jelentő-ségű térségben helyezkedik el. A bányát körbevevő med-dőhányók közelmúltban sikeresen megvalósított tájrende-zését tájszerkezet-elemzés és látványvizsgálat előzte meg.A tanulmány a tervezést megalapozó kutatást mutatjabe, és alátámasztja a tájtörténeti vizsgálatok, valamint alátványelemzés szükségességét. A meddőhányók látvány-elemzésére egyedi, empirikus módszert dolgoztunk ki, amódszer bemutatása nem része a tanulmánynak. A tanul-mány egyúttal illusztrálja a bányászat által rombolt terü-letek helyreállításának fontosságát is.
Copyright (c) 2025 Módosné Bugyi Ildikó, Csima Péter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Belvízjárta területek tájkarakterformáló szerepe
Napjaink egyik egyre inkább kiemelkedő feladata a víz-készletek megőrzése, a vízvisszatartás megvalósítása,amelynek az Európai Unió által elfogadott természet-helyreállítási rendelet is keretet szab. Magyarországterületének mintegy harmada a folyószabályozásokatmegelőzően időszakosan vagy rendszeresen vízjárta terü-let volt. A XVIII-XIX. századi ármentesítési munkálatokeredményeként megindult egyrészt a szárazodás folya-mata, másrészt a belvízképződés jelensége, amely nap-jainkban az ország síkvidéki, művelt területének mint-egy 60%-át érinti valamilyen mértékben. A belvíz – báridőszakosan jelentkezik egy adott tájrészletben – meg-határozó ökológiai szerepe mellett kiemelkedő tájképihatással is bír. Kutatásunk fő célja a belvízjárta területekértékalapú megközelítésével azok tájkarakterformáló,valamint tájképi szerepének azonosítása és elemzése. Tér-informatikai módszerek alkalmazásával összevetettük amagyarországi országos tájkarakter-kutatás eredménye-ként született tájkarakter-típusok adatbázisát a belvíz-járta területek adatállományával, illetve külön elemeztüka két kategória összefüggéseit belvízelöntési gyakori-ságok szerint is. Az eredmények alátámasztása érdeké-ben elemeztük a belvízjárta területek és a tájképvédelmiövezet területének átfedését is. Eredményeink alapjánmegállapítható, hogy a belvízjárta területek tájkaraktertbefolyásoló, illetve tájképformáló szerepe meghatározó ésszámadatokkal alátámasztható. A belvízi elöntés növeli atáj mozaikosságát, változatosságát – különösen homogénagrártájakban –, ami hozzájárul a biodiverzitás növelésé-hez is. Az elemzések során csoportosítottuk a tájkarak-ter-típusokat a vízbefolyásoltságuk mértéke szerint, ígyelkülönítettük, hogy a vízdomináns, vízbefolyásolt vagyvízhatástól független tájkarakterű területek miként viszo-nyulnak a belvízjárta területekhez. Az eredmények aztmutatják, hogy a belvízi elöntéssel érintett területek többmint ötöde (21,36%-a) vízdomináns, illetve vízbefolyásolttájkarakter-típusba került besorolásra. Következéskép-pen a belvízi érintettség úgy is szerepet játszott a tájka-rakter-típusba sorolás során, hogy nem volt indikátor atájkarakter-típusok kijelölésénél. A belvízjárta területekjellemző tájkarakterbeli besorolása tekintetében megál-lapítható, hogy elsősorban a homogén, szántó, illetve gye-pek által meghatározott agrárdomináns tájakon jelentke-zik magasabb arányban. Mivel a belvíz elsősorban lokálisszinten, kisebb foltokban jelentkező időszakos vízkészlet,a táji szintű hatásai kevésbé hangsúlyosan jelentkeznek,azonban nem elhanyagolható ezen területek tájkép- és táj-karakterformáló szerepe regionális léptékben sem.
Copyright (c) 2025 Varga Dalma Erzsébet, Módosné Bugyi Ildikó, Bíró Tibor, Hubayné Horváth Nóra https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Budafok-Belváros a főváros XXII. kerületének igazgatási központja. A kerület Budapest délnyugati kapuja, jelentős szerepe van az agglomerációs övezetben lévő települések és a főváros kapcsolatában.’ Az emberek mentális térképére azonban Budafok belvárosa jellemzően más tényezők miatt kerül fel. Sokan a Balaton irányába tartó vonatok még fővárosi vasúti megállóhelyeként ismerik, vagy jellemzően a Leányka utca hatalmas paneltömbjei hagynak maradandó nyomot, sokunknak pedig éppen a Törley-kastély cizellált tornyai jutnak eszünkbe. A terület azonban ennél sokkal többet jelent, többet kínál.
Copyright (c) 2011 Zelenák Fruzsina https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Minden kétséget kizáróan Barcelona élen jár a kortárs európai tájépítészet terén. Egy olyan város, ahol az életminőséget alapvetően az ergonóm formatervezés, az antropocentrikus design határozza meg a szabad terek minden léptékében. A mindennapi élet tárgyai, az utcabútorok funkcionalitásuk mellett igényes, ízléses, művészi formálást tükröznek; az utcák és a városi terek racionális igények szerint kaptak új rendeltetést és új arculatot; a közparkok felújítása pedig stílus-tiszta elveket és ökológiailag fenntartható, környezettudatos tervezési koncepciót tükröz. A tengerpart megújítása és tudatosan szerves illesztése a lakónegyedekkel átformálta a városszövetet és új dimenziókat nyitott a vízzel való kapcsolat megéléséhez. Mindennek mozgatórugója a tudatos közterekbe való invesztálás, az 1992-es olimpiai átépítések voltak, és az Orial Bohigas főépítész által preferált tiszta, funkcionalista, és minimalista tervezési elvek, amelyek Mies van dér Rohe barcelonai világkiállítására készült Németpavilonjában (1929) is megtestesülnek. Ennek helyreállítása és közel 150 park, köztér átépítése is az Ő nevéhez fűződik.
Copyright (c) 2011 Eplényi Anna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A város és a természeti táj hasonló léptékű életterünk. Egy város működésének alapvető kérdése, hogy hogyan viszonyul az őt befogadó természeti-táji környezethez. A kérdések és problémák lehetnek formai, téri, funkcionális jellegűek is, de legtöbbször a fő kérdés az erőszak mértéke, azaz, hogy a természetitáji adottságok ellenében vagy azokkal összhangban, azokkal együtt fejlődik-e a város. Ha elfogadjuk, hogy a város egy folyamatosan növekvő, élő struktúra, akkor az a kedvező, ha az általa birtokba vett természeti-táji adottságokkal és mechanizmusokkal mindinkább „együttműködik”. Hogy mit értek együttműködésen, azt mutatom be Berlin két jelentős természeti és természeti jellegű szerkezeti vonalának példáján, illetve azok egyes pontjain keresztül.
Copyright (c) 2011 Szövényi Anna https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Történeti kertek műemléki védelme és térinformatikai, hatósági nyilvántartása Magyarországon
A fogalom a Firenzei Karta (1981) A 1. §-ának meghatározásában közismert: A történeti kert olyan építészeti és növényi alkotás, amely történeti vagy művészi szempontból közérdekű. A 4. § szerint a történeti kert alaprajza a kert építészeti kompozíciójának egyik meghatározója. A 2001. október 8. óta hatályos, a kulturális örökség védelméről szóló LXIV. törvény (Kötv.) a műemlékvédelem sajátos tárgyai között, a 36. § (1) bekezdésében határozza meg a történeti kert jogi fogalmát: A történeti kert történeti vagy művészeti értékkel bíró, önállóan vagy más műemlékhez kapcsolódóan, illetve a történeti településszerkezet részeként megjelenő kertépítészeti alkotás, zöldfelület, illetőleg park.
Copyright (c) 2011 Fekete J. Csaba https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Amikor folyókról beszélünk, azokra a vízfolyásokra gondolunk, amelyeket a föld felszínén látunk, holott a folyók csupán a gerincét és dinamikus megjelenését adják a folyami tájnak. A folyami táj olyan tájegység, amelyet a folyó a környező területekről történő, hosszú távon is fennálló koncentrált vízelvezetéssel alakít ki. A történelem során az emberek jelentősen átalakították a folyók környezetét, saját szükségleteikhez igazítva azt. Ennek következtében csökkent a táj vízmegtartó képessége, vízhiány alakult ki, és a folyók környezete már nem tudta megfelelően elvezetni az árvizeket. Az utóbbi években az árterületeken végzett intenzív beépítések jelentős anyagi károkat okoztak, sőt, emberéleteket is követeltek. Nyilvánvaló, hogy a jelenlegi folyami tájrendszer nem működik megfelelően. A folyami tájat rekonstruálni kell, alapvető funkcióit helyre kell állítani, mert veszélybe került a teljes táj hidrológiai alaprendszere. Jelenleg a táj nem képes megfelelően reagálni a klímaváltozás kihívásaira. A víz megtartása érdekében átfogó rekonstrukcióra van szükség a folyami tájrendszerben annak érdekében, hogy csökkentsük a víz elfolyását a mezőgazdasági, erdő- és lakóterületekről. A változások biztosításának, valamint a táj működőképességének helyreállításának eszköze a komplex tájtervezés alkalmazása, továbbá a táj egységes szemléletű kezelése és menedzselése. A folyami táj alapvető és jelentős természeti infrastruktúrát képez – hosszú távú geológiai, talajtani, hidrológiai és éghajlati folyamatok eredményeként jön létre. Ez a víz, a biológiai sokféleség és az emberek számára nyitott terek közös rendszere, amelynek a jövőben a biodiverzitást fenntartó és elősegítő természetközeli területek gerincévé kell válnia. A tájtervezés lehetőséget nyújt arra, hogy a tájban található infrastruktúrákat közérdekűként ismerjük el. A funkcionális infrastruktúrák alapvető és stabilizáló hatással vannak nemcsak a táj egészére, hanem az életminőségünkre is. Ha e területeket – legalább részben – újra a folyók rendelkezésére bocsátjuk, jelentősen csökkenhet a nagyobb árvízkárok kockázata, és hosszú távon mérsékelhetők az aszály okozta károk is. A folyami táj egyúttal nyitott térként is szolgálhat az emberek számára (például árvízi parkok formájában), ökológiai folyosóként is működhet, valamint olyan élőhelyeket biztosíthat, amelyek elősegítik a biológiai sokféleség megőrzését. Adjuk meg a folyami tájnak a jogot arra, hogy a lehető legtermészetesebb állapotába visszatérhessen – ezáltal képes lesz stabilizálni a táj vízháztartását, fenntartani a biodiverzitást, és nyitott, élhető tereket biztosítani az emberek számára.
Copyright (c) 2025 Salzmann, Klara https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Bemutatkozik a Rerrich Béla Tájépítész Szakkollégium
Copyright (c) 2009 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Copyright (c) 2010 https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
CHRISTINA LENART (ÉPÍTÉSZ), ERNST GRUBER (ÉPÍTÉSZ), MICHAEL KLEIN (ÉPÍTÉSZ-VÁROSTERVEZŐ) BÉCS, AUSZTRIA Mit tegyünk, ha a pénzügyi válság közepén indulunk el egy modem város átalakítására kiírt építészeti tervpályázaton? Hogyan lehet az emberek egyéni alkotásvágyát és magántulajdonhoz való ragaszkodását egy olyan városi környezethez kötni, ami a kollektivizmus gondolatából született? DIY (Csináld Magad) városépítészet kell és nem a csodavárás!
OSA ARCHITETTURA E PAESAGGIO: MASSIMO ACITO (ÉPÍTÉSZ, A TEAM VEZETŐJE), MARCO BURRASCANO (ÉPÍTÉSZ), LUCA CATALANO (TÁJÉPÍTÉSZ), ANNALISA METTA (TÁJÉPÍTÉSZ), LUCA REALE (ÉPÍTÉSZ), CATERINA ROGAI (ÉPÍTÉSZ) LUCIA DE VINCENTI (ÉPÍTÉSZ) FRANCESCO D’IPPOLITO (MŰSZAKI RAJZOLÓ) RÓMA, OLASZORSZÁG
TÓTH ZSUZSANNA (ÉPÍTÉSZ), HORVÁTH CSABA (ÉPÍTÉSZ), HOFFMAN TAMÁS (ÉPÍTÉSZ) BUDAPEST, MAGYARORSZÁG A VÁROSKÖZPONT HIÁNYA Ugyan Ajka története hosszú évszázadokra nyúlik vissza, és már ötven éve gazdag iparral rendelkező város, ennek ellenére nem alakult ki egy igazi városközpontja. A változás, mely a kis mezőgazdasági településből helyi szinten hatalmas ipari várost formált az ötvenes években, rendkívül gyorsan zajlott le.
CASCIU MARIO (ÉPÍTÉSZ), FRANCESCA RÁNGÓ (ÉPÍTÉSZ), DÁVIDÉ NEGRO (ÉPÍTÉSZ), SIMONÉ DE IACOBIS (ÉPÍTÉSZ), SARA TRIPPANERA (ÉPÍTÉSZ) CAGLIARI, OLASZORSZÁG Ajkának - szintúgy mint a legtöbb olyan városnak, mely a gazdaságát a nehéziparra alapozta - meg kellett újítania a gazdasági szerkezetét: könnyűipar, szolgáltatóipar, kulturális szolgáltatások jelentek meg a nehézipari termelés helyett. Ajka azonban egy új város is, és talán emiatt hiányzik belőle az a fajta rétegzettség - városi és szociális értelemben is -, amit más európai városokban az elmúlt évszázadok alatt kifejlődhetett.
Martin Jancok, építész; Irakli Eristavi, építész; Pavol Silla, építész; Silvia Miklugová, építész; Milán Vlcek, építész Presov, Szlovákia Ajka egy tipikus posztszocialista kisváros, amit az 1950-es években alapítottak nyolc falu összevonásával. Kétségkívül egy csöndes és nagyszerű lakóhely. A lakókörnyezetek minőségét a zöldfelületekkel intenzív kapcsolatot tartó, változatos, alacsony sűrűségű lakózónák és a természethez, a városi tóhoz és a szabadidős területekhez való közvetlen kapcsolat biztosítják. Mára, a szolgáltató szektor és az új iparágak megjelenésével Ajka különösen sikeresnek tűnik a korábbi iparvárosból való átalakulás folyamatában. E fejlődésnek és szociális megújulásnak előbb vagy utóbb az épített környezet átformálásában is meg kell jelennie. Ennek eszköze Ajka új városi identitásának megfogalmazása lehet.
A European Federation fór Landscape Architecture (EFLA, Európai Tájépítészek Szövetsége) 2011. november 2-4. között 'Mind the Gap - Landscapes for a New Era’ címmel, Tallinnban megrendezésre kerülő regionális konferenciája alkalmából nemzetközi versenyt hirdetett táj építész-hallgatók számára. A pályázat a konferencia témaköréhez kapcsolódóan a 'Mind the Gap - Gaps in Urban Life’ címet kapta, és a városi térben található „rések” definiálását, problémaanalízisét kérte a jelentkezőktől, egy konkrét eset bemutatásán keresztül. A verseny részét képezte a feltárt konfliktusokra való megoldási alternatíva felkínálása és Ai-es méretű, a konferencia arculatához illő, előre megadott sablonnal ellátott poszteren történő ismertetése. A formai követelményt leszámítva a versenyt kiírók kimondottan kiemelték, hogy nem szeretnének határt szabni a képzeletünknek. A választott téma és eszköz lehetett speciálisan erre a versenyre életre hívott vagy már létező projekt, közpark, kert, installáció, vagy városarculati kérdés bemutatása is. Egyetlen kérdésre kellett megtalálni a választ: mi is az a „városi rés” (urban gap)?
Copyright (c) 2011 Hegyi Nóra, Szabó Eszter https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Óbuda Fő tér és Szentlélek tér szabadtér-építészeti terve
Óbuda Budapest történetében mindig jelentős szereppel rendelkezett, így igen érdekes feladat volt a Fő térrel és a vele közvetlen kapcsolatban levő Szentlélek térrel foglalkozni. A főváros III. kerületének közigazgatási központja a Fő tér, melynek sikerült valamennyit megőrizni az egykor Óbudára jellemző kisvárosias hangulatból. Ezzel ellentétben a Szentlélek tér dinamikusabb élettel rendelkezik, melyet az itt található jelentős tömegközlekedési csomópont eredményez. A két tér érdekessége, hogy egymással szoros kapcsolatban állnak, olyannyira, hogy a kettő együtt egy egységes, de változatos szerkezetű térként is értelmezhető. Ezt az érzetet erősíti a XVII. században épült Zichy- kastély, mely egységes térfalként jelenik meg a két tér keleti homlokzatán.
Copyright (c) 2011 Perneczky Sára https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A tájépítészek munkáját egyre inkább meghatározzák az uniós célok, stratégiák és törvények, amelyek közé tartoznak a környezetvédelmi jogszabályok, építési szabályok vagy az anyagok újrahasznosítására vonatkozó előírások is. Az Európai Unió azonban nem csak elvárásokat támaszt a leendő szakemberekkel szemben, hanem szélesre tárja a munkaerő-piaci lehetőségeket is a táj építészek előtt: nemzetközi pályázatokon éppen úgy részt vehetnek, mint ahogy bármelyik uniós államban munkát vállalhatnak végzett hallgatóink. Ezért tényként kezelhetjük, hogy alapvetően szükséges, hogy egy tájépítész ismerje a szakmájára vonatkozó nemzetközi, elsősorban uniós elvárásokat ahhoz, hogy megfelelően versenybe tudjon szállni a munkaerőpiacon.
Copyright (c) 2011 Sallay Ágnes https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
"Túlélés = zöld!" - Beszámoló a MAKEOSZ 2011. évi magyar kertépítő versenyről
A Magyar Kertépítő Vállalkozók Országos Szövetsége (MAKEOSZ) 2011. szeptember 23. és 25. között új helyszínen, a budapesti SYMA Rendezvényközpont parkolójában rendezte meg a Magyar Kertépítő Versenyt - immár sorrendben a harmadikat. A verseny idei jelmondata: „Túlélés = Zöld!” volt. A verseny jellege megegyezett az eddigiekkel - a versenyző csapatoknak egy-egy húsz négyzetméteres stand állt rendelkezésére, hogy a jelmondat által ihletett gondolat mentén megalkossák saját installációjukat.
Copyright (c) 2011 Balogh Péter István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Télálló pálmaliliomfajok és hazai növényalkalmazási lehetőségeik
A Yucca fajok az arid trópusok, szub- trópusok, száraz hegyi illetve pusztai vegetáció növényei. A nemzetség neotropikus elterjedésű, diverzitás- centrumuk Közép-Amerika területére esik. A pálmaliliom nevet, amely bota- nikailag helytelen, pálmákra emlékeztető levélüstökük és liliomra hasonlító, fehéres virágaik után kapták. Nagytermetű, törzses vagy törzs nélküli, rozettás növények, fás évelők, talajlakók (kivétel a Y. lacandonica). Hajtásukban megjelenik a szekunder vastagodás, nyalábrendszerük erőteljes rostokkal szilárdított. Leveleik szukkulensek, dorziventrálisak, lán- dzsásak, gyakran szúrós hegyűek. Köny- nyen felismerhetők a tipikus szálas, rostos levélszélekről, amelyek egyébként a Hesperaloe nemzetségnél és néhány Agavefajnál fordulnak elő. A Yucca nemzetség jellegzetessége a fehéres, viaszszerű, csüngő virág. A takarólevelek forrtak, a porzók a lepel csövére vagy a lepelcső belső oldalára nőttek (Borhidi, 1995; Irish, 2000). A jukkák felső és az agavék alsó állású magháza Podani (2003) szerint a családon belüli két evolúciós utat tükrözi. CAM fotoszintézis jellemző rájuk. Kemotaxonómiai szempontból jól feltérképezett nemzetség: szaponin és szapogeninvegyületeket tartalmaznak nagy mennyiségben (Gentry, 1982). A népi gyógyászatban, helyi és kereskedelmi forgalomban, mint szappant használják (Wall et al., i96i). Rostjai kosarak, kalapok készítésére, különböző zsenge részei pedig táplálékul szolgálnak. A pálmaliliomok hazai növényalkalmazása hosszú évekre vezethető visz- sza. Példaként, a Yucca gloriosa, mint “Jucca indica vagy fucca gloriosa, azaz dicsőséges vagy dicsekvő káka” szerepel a Posoni Kert virágflórájának névjegyzékében. Rapaics “A Magyarság Virágai” című könyvében (1932) írta, hogy a “Lippay által ismertetett amerikai virágok közül a Yucca gloriosa és a falak mellé vagy lugasnak ültetett Campsis radicans terjedt el nagyobb mértékben”.
Copyright (c) 2011 Szabó Krisztina, Gerzson László https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Zöldutak lehetséges szerepe a táj- és településtervezésben
A ZÖLDÚT FOGALMA A zöldút fogalom megjelenése a 19. századi gyors városfejlődés időszakához kötődik. Ahhoz a korhoz, amikor a városépítészetben megjelent az Ebenezer Howard gondolataira épülő kertváros-mozgalom, és Frederick Law Olmsted lerakta a tájépítészeti tervezésnek, mint új szakterületnek az alapjait. A Howard-i koncepció ösztönző hatására Raymond Unwin London példáján dolgozta ki a 'greenbelt' fogalmát és tervezési alapelveit. Olmsted tevékenységének egyik jelentős eredménye a 'parkway' fogalom, amely az amerikai nagyvárosi környezet alakításában hatékony minőségjavító eszköznek bizonyult. A 20. század második felében a 'parkway' és a 'greenbelt' fogalmak ötvözésével egy újabb kifejezés, a 'greenway' fogalom született meg, amely zöldútnak, zöldsétánynak fordítható, és William Whyte amerikai városépítész és publicista nevéhez kötődik. A 21. század elejére széles körben ismertté vált fogalom az amerikai és ázsiai metropoliszok, vagy az európai városok környezetében és a kisebb városiasodó régiókban különböző jelentéstartalmakkal jelenik meg. Az egyre összetettebb jelentéstartalom közös eleme, hogy a zöldút olyan, rekreációs és/vagy ökológiai szereppel is rendelkező lineáris zöldfelület, amely optimális esetben a településtervezésben önálló tervezési kategóriaként jelenik meg.
Copyright (c) 2011 Bárcziné Kapovits Judit https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Szent István Park átalakulása, a kezdetek
Elméleti tanulmányunk célja a Szent István park kertépítészeti változásainak azonosítása és a közpark XX. század közepi építéstörténetének kritikai elemzése,hogy a szakemberek és az érdeklődő nagyközönség számára a park evolúciójáról egy, a megismerést segítő áttekintést nyújtsunk, illetve tudatosítsuk az objektum, a helyszín – jelenleg látens – építőművészeti értékeit. Mindezek tükrében feltárjuk, hogy az egyes építési korszakokban történt beavatkozások milyen hatással voltaka park kertművészeti jellegzetességeire, a kialakulásakor megfogalmazott koncepciótól kezdve a térszerkezeten, stíluson át a kompozíciós egységig vagy anyaghasználatig. Megvizsgáltuk és ismertetjük a park élő és élette-len elemeinek átalakulását, úgymint: úthálózat, növényzet, parki architektúrák, burkolatok, vízarchitektúrák, szobrok, egyéb díszítő elemek; és megvizsgáljuk a Szent István park változó térstruktúráját, belső hierarchiáját. A vizsgálatok alapján meghatároztuk, hogy az eredetikialakításból, koncepcióból, értékrendszerből mi az, ami még létezik vagy részben fellelhető. Szándékaink szerint értékelésünkkel kiemeljük a park építőművészeti jelentőségét.
Copyright (c) 2025 Almási Balázs, Tóth Barnabás , Pap Miklós László , Takács Katalin https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Gyermekek természethez való kapcsolódásának ösztönzése a városi térben
A gyermekek és a természeti környezet közötti egyrenövekvő elidegenedés mélyreható következményekkel járfejlődésükre és jóllétükre nézve. Jelen tanulmány olyanstratégiákat vizsgál, amelyek elősegíthetik az újrakap-csolódást a természethez, a Vácon létrehozott Living Labmegközelítésén keresztül, a szociális konstruktivista tájel-mélet elméleti keretére építve. A tanulmány egy vegyesmódszertani keretet alkalmazva – rajzok, narratív inter-júk, kérdőívek, megfigyelések és térbeli feltérképezésekkombinációján keresztül – azt vizsgálja, hogyan érzékelikés értelmezik a természethez fűződő viszonyukat a gyer-mekek, a szülők és a tájépítész hallgatók. Az eredmé-nyek jelentős különbségeket tárnak fel ezen csoportoknézőpontjai között, különösen a spontán, strukturálatlantermészeti élmények és a szabályozott városi zöldfelü-letek megítélésében. Rávilágítva ezekre az eltérésekre,a tanulmány hangsúlyozza, hogy szükség van olyan rész-vételi tervezési megközelítésekre, amelyek bevonják agyermekek hangját olyan városi környezetek tervezésébe,amelyek formális és informális zöldterületei egyaránttámogatják a spontán felfedezést.
Copyright (c) 2025 Tóth Eszter, Szilágyi-Nagy Anna, Földi Zsófia, Valánszki István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Magyarországi területi tervek és a kapcsolódó jogszabályi környezet tájterhelhetőségi megközelítésének értékelése
A tájterhelhetőségi megközelítésnek a jövőben integrál-tabbnak kell lennie az ember által kezelt rendszerekbenaz emberi tevékenyég negatív hatásainak és a globális/lokális folyamatok kiterjedése miatt. A területi tervezésaz egyik olyan terület, ahol potenciálisan fejleszthető/fej-lesztendő a tájterhelhetőségi megközelítés alkalmazása.Kutatásunk célja, hogy feltárja a nagyléptékű terület-rendezési tervek és a kapcsolódó jogszabályi környezetesetében a tájterhelhetőségi megközelítés mértékét. Ajogszabályi környezetben a tájterhelhetőségi megközelí-tés kevésbé definiált, az előírások pedig részlegesek, nemterjednek ki az összes szükséges részterületre. A terü-leti tervekhez kapcsolódó elemzések pedig főleg statisz-tikai, leíró vagy mennyiségi jellegűek. Számos pontonfejleszthető azonban a tájterhelhetőségi megközelítés atervekben és a jogszabályokban egyaránt. A jogszabályikörnyezet fejleszthető a tájterhelhetőség fogalmi rend-szerének beillesztésével, mennyiségiek mellett szten-derdeken alapuló minőségi követelményekkel a terü-leti tervezéshez kapcsolódó dokumentációt illetően,a tájalkalmasság szempontú előírások nagyobb fokúkidolgozottságával. A területi tervek esetében javasoltegy átfogóbb tájterhelhetőségi alapmódszertan alkalma-zása, amely a környezeti (természetes-épített) elemekettársadalom-gazdasági mutatókkal egy integrált rend-szerben értékeli, több minőségi mutató alkalmazásávalés a folyamat alapú értékelés nagyobb arányú kiterjesz-tésével. Jelenleg a jogszabályi környezet változása, ami aleginkább befolyásolja a tájterhelhetőségi megközelítésjövőbeli megjelenését.
Copyright (c) 2025 Bánhidai András, Valánszki István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Őshonos és védett növényfajok alkalmazási lehetőségei a tájépítészetben
A tájépítészet magyarországi elismertségének növeke-dése, a tájépítészeti tervezés egyre jelentősebb szerepeazzal jár, hogy a tájépítészeti növényalkalmazás, a tudato-san tervezett kiültetések, mesterséges növénytársulásokegyre erősebben képesek alakítani a hazai flóra összeté-telét és képét. Ugyanakkor az őshonos, és különösen avédett növényfajok meglehetősen csekély részaránybanjelennek meg a tájépítészeti alkotásokban, a tervezők szí-vesebben nyúlnak idegenhonos taxonokhoz. Az őshonosnövényfajok mellőzése a nagy léptékű tájépítészeti alko-tások (közparkok, ökoturisztikai létesítmények, városiszabadterek) esetében jelent különösen komoly problé-mát, hiszen ezeken a zöldfelületek mennyisége, ökoszisz-téma-szolgáltatásai és környezeti nevelési potenciálja iskiemelkedően magas.Kutatásunkban az őshonos fajok alkalmazásávalfoglalkozunk, illetve több szempontból megvizsgáljuka védett fajokkal kapcsolatos tájépítészeti lehetősége-ket. Áttekintjük a védett fajok alkalmazására vonatkozószabályozási környezetet, valamint vizsgáljuk a Magyar-országon védelem alatt álló fajok előfordulását a dísznö-vény-kereskedelemben is, azt áttekintendő, hogy a piaciszereplők valóban betartják-e a természetvédelmi jog-szabályokat. Az őshonos fajok tájépítészeti alkalmazásátkiemelten a BudaPart városrész mintáján vizsgáljuk, amintaterület kiültetéseinek fajszintű elemzésén keresztül.Mindemellett jó gyakorlatokon és megvalósult példákonkeresztül illusztráljuk, hogy milyen lehetőségek állnakrendelkezésre az őshonos és védett növényfajok alkalma-zására a tájépítészetben. Eredményeink reményeink sze-rint rávilágítanak arra, hogy különösen nagy kiterjedésű,illetve természetvédelmi szempontból kiemelten jelen-tős projektek esetében nagy szükség lenne az őshonosnövényfajok szélesebb körű alkalmazására, illetve arra,hogy fontos és időszerű lenne, hogy elkezdődjön a szak-mai párbeszéd bizonyos védett fajok ellenőrzött körülmé-nyek között történő kultúrába vonásának lehetőségeiről.
Copyright (c) 2025 Nádasy László Zoltán, Gergely Attila, Wenszky Viktória https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A városi információs modellezés, valamint az intelligensvárosok fejlődésével a hagyományos 2D-alapú városterve-zési folyamat napjainkban 3D-s panorámás, térbeli terve-zéssé alakul át. A jelenlegi városi zöldterületek modelle-zési és elemzési módszerei nagyrészt 2D-s tájmintákra ésmutatókra támaszkodnak, amelyek nem képesek kifejeznia zöldterületek vertikális jellemzőit. Jelen tanulmány átte-kinti a zöldterületek 3D környezetben történő modellezé-sére általánosan használt módszereket, és elemzi alkal-mazhatóságukat. Három különböző léptékű – térségi, tele-pülési és objektum szintű - esettanulmányt tárgyal, majdmélytanuláson és parametrikus modellezési eszközökönalapuló automatizált modellezési és elemzési eljárást építfel mindegyikhez. A három esettanulmány a következőmódszereket veszi sorra: országos léptékű 3D vegetációstérfogat becslése a GEDI segítségével Kína különbözővárosaira, voxel-modellek építése LiDAR pontfelhőadatokalapján egy középiskolai campus zöldfelületeire, vala-mint L-rendszer generatív algoritmusok alkalmazása a fáknövekedésének szimulálására és előrejelzésére egy kol-légiumi területen. A javasolt 3D zöldterületi modellezésiés elemzési módszerek támogathatják a zöldterületek észöldfelületek 3D modellezési és elemzési igényeit külön-böző léptékekben.
Copyright (c) 2025 Wei Zhang, Anqi Chen, Valánszki István https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0