A kecskeméti főtér klímaadaptációs szempontú vizsgálata - Erdélyi, Regina; Tóth, Barnabás; Bánhidai, András; Sallay, Ágnes (4D Tájépítészeti és Kertművészeti Folyóirat, 2025)
Kecskemét városfejlődése során egy sűrű beépítésű központi városmag alakult ki alacsony zöldfelületi intenzitással, ezért a belterületi zöldfelületi rendszerben jelentős szerepet tölt be a városközponti gyalogos téregyüttes. A kecskeméti Főtér eredetileg a kereskedelmi utak találkozásában kialakult, történelmi jelentőségű piactér rendezésével és körbeépítéséve (Füzi & Walter, 2005), majd 1976-ban gyalogos zónává való átalakításával (Gutai, 2005) és a 2000-es évek elején zajló rekonstrukcióval (Építészműhely Tervező, Beruházó és Szolgáltató Kft., 1994) nyerte el mai formáját. A fásított és burkolt, köztéri alkotásokkal, vízarchitektúra elemekkel, variábilis építészeti megjelenésű térfalakkal határolt, intenzíven fenntartott és nívós megjelenésű köztér együttes, nemcsak egy reprezentatív városi szabadtér, de jelentős növényállománya miatt klímakondicionálás szempontjából is meghatározó zöldfelületi-rendszer alkotó elem. Kutatásunk során célunk Kecskemét főterére vonatkoztatható környezeti- és klímakockázatok megismerése volt. Ehhez olyan módszertant dolgoztunk ki, melynek alapját azok az építészeti és tájépítészeti elemek összegyűjtése képezte, melyek hatással vannak a lokálklíma alakítására, így a humánkomfortra is.