Tájértékek Budaörsön - Sallay, Ágnes (4D Tájépítészeti és Kertművészeti Folyóirat, 2015)
A XIX. század közepén, Nagy-Magyarország területén, a nagyarányú elmagyarosodás előtti időszakban, a nemzetiségek között a legnagyobb arányban románok (19%), szlovákok (14%) és németek (11%) voltak. Az 1910-es népszámláláskor ezek az adatok annak ellenére jelentősen nem változtak (román 16%, szlovák 11%, német 10%), hogy ekkora már az elmagyarosítási törekvések jelentősen megerősödtek (1907-től a Lex Apponyinak megfelelően minden iskolában magyart is tanítani kellett). Az első világháború után a területek elcsatolása miatt a nemzetiségek aránya csökkent, majd a két világháború között is folytatódott ez a tendencia. A második világháború után pedig a német nemzetiségűek kitelepítése miatt a nemzetiségi arányok újra jelentős mértékben változtak.